Kirkens Gienmæle

Kirkens Gienmæle (Kirkens Gjenmæle, Kirkens genmæle) er en pamflett, et «feidebrev» som N.F.S. Grundtvig sendte ut på «Irenæi Dag»Grundtvig var påvirket av Ireneus, ca. 130-200, biskop av Lugdunum i Gallia, en av de tidlige kirkefedrene og den viktigste teologen i det andre århundre., dvs. 26. august 1825, som svar på et langt og lærd skrift av professor H.N. Clausen Catholicismens og Protestantismens Kirkeforfatning, Lære og Ritus.

Pamfletten var sterkt injurierende; Clausen ble kalt en vranglærer og en kjetter og Grundtvig angrep hans teologiske kyndighet. Clausen anla – og vant – injuriesak. Dette medførte at Grundtvig ble satt under langvarig politisensur.

Kirkens Gienmæle ble skrevet i løpet av noen få døgn og måtte i løpet av de påfølgende ukene trykkes i flere opplag. Det vakte stort oppstyr. Av de unge teologene holdt det store flertallet med Clausen og innleverte en adresse til ham med 88 underskrifter. 
De fleste såkalte «dannede» sto også på Clausens side. Derimot gledet mange vanlige lekfolk seg over Kirkens Gienmæle.Kommentar til Grundtvigs prædiken om den kristelige kamp.

 Fra fortalen med de harde ordene mot Clausen 
En liten del av fortalen med de kraftige utfallene mot Clausen lyder slik:Faksimile  fra Arkiv for Dansk Litteratur, Adl.dk

 Den «mageløse opdagelse» 
I tiden som prest ved Vor Frelsers kirke på Christianshavn fra 1822 var Grundtvig kommet til et kirkelig standpunkt hvor det legges vekt på trosbekjennelsen, sakramentene (dåp og nattverd) og den oldkirkelige tradisjonen. Tidslinje for Grundtvigs liv 

Den «mageløse opdagelse»Hal Koch skriver at betegnelsen 'mageløse opdagelse' «synes at stamme fra Søren Kierkegaard» i N.F.S. Grundtvig 1959 (1943) s. 119 besto i at menigheten er eldre enn skriften og at det derfor snarere er den som er kilden til sann kristendom. Dåp og nattverd, de to innstiftelsene, går tilbake til Jesus selv.

Grundtvig skriver om trosbekjennelse, dåp og nattverd:I faksimile fra Adl.dk

Forfatteren P.G. Lindhardt beskriver Grundtvigs «mageløse opdagelse» slik:Lindhardt 1979, side 115

 Clausens «Luft-Castel» 
Med dette nyvunne kirkesynet ble Grundtvig så i Clausens skrift konfrontert med det han kaller et «Luft-Castel» av en kirke, noe som fikk han til å få utgitt sitt stridsskrift så fort som mulig.

Clausen oppfattet nok Bibelen som kristendommens grunnlag, men den var i tillegg et ufullstendig nedslag av den eldste kristne forkynnelse og det var derfor en oppgave for teologien «med filologisk lærdom og filosofisk kritik at udfylde det vage og bringe den højere enhed til veje mellem de forskellige læretyper». Dette kaller Lindhardt for et godt bibelhumanistisk program.

Men hvis kun filosofisk kritikk og filologisk lærdom kan utfylle manglene i Skriften, så blir professorer og prester folkets formyndere; de blir en betingelse for den rigtige utlegning av hva kristendom er. 
For Clausen er kristendommen «en ren og lutret Universalisme». Grundtvig siterer fra Clausens skrift, side 7-8Grundtvig siterer fra Clausens skrift, side 7-8

I stedet for dette Luft-Castel som altså ikke hviler på annet enn på Skriften og Clausens egne spekulasjoner med den konsekvens at kirken ville bli identisk med de lærdes granskninger og teologien dermed bli kirkens formynder, mente Grundtvig altså nå at den skulle bygge på den «historiske» menighet, dvs. den gitte kirke med sakramenter og bekjennelse.Grane 1997, side 152

 Virkninger av pamfletten 
Det var en stor skuffelse for Grundtvig at det store flertallet holdt med Clausen som ikke gikk inn på Grundtvigs angrep, men svarte med injuriesak.

I offentligheten var man imidlertid opptatt av saken. Pamfletten måtte innen kort tid trykkes opp flere ganger. Den senere biskopen over Ribe Stift Carl Frederik Balslev skrev til sin bror:

Grundtvig var særlig opptatt av hvordan kirkens »Yppersteprest«, Jacob Peter Mynster ved Frue Kirke – fra 1834-54 biskop over Sjællands stift – ville reagere. Også han var imidlertid i mot Grundtvig, noe han tilkjennega i en preken om den kristelige visdom, som han lot trykke. 
Her klandrer han, med sikte på Grundtvig, de menneskene som

Som svar på denne talen ga Grundtvig ut sin preken fra den følgende søndag, om den kristelige kampen.Kommentar til preken

 Dommen 
Den injurieprosessen som Clausen hadde anlagt mot Grundtvig endte den 30. oktober 1826 med en dom som vel erklærte Grundtvig fornærmelige uttalelser som døde og maktesløse, men som allikevel bare påla Grundtvig en forholdsvis lav bot. Retten fant at det hvasse angrepet skyldtes iver for sannheten og ikke lyst til å krenke Clausens borgerlige ære.H.N. Clausen i Dansk Biografisk Leksikon

 Grundtvigs betydning senere på 1800-tallet
Lindhardt skriver om Grundtvigs betydning for bevegelsene lengre frem på 1800-tallet:Lindhardt (1942). Bibelen og det danske Folk, side 62

 Referanser 

 Litteratur 
 Grundtvig, N. F. S.  Kirkens Gjenmæle imod Professor Theologiæ Dr. H.N. Clausen. 1825, 3. uforandrede opplag. – Wahl, 1825. 45 sider. 
 Begtrup, Holger: Grundtvigs kirkelige syn 1825. 235 sider. 1901. 
 Lindhardt, P.G.: Bibelen og det danske Folk. Nyt Nordisk Forlag 1942. 
 Lindhardt, P.G.: Dansk kirkekundskab. København 1979, Gad forlag, ISBN 87-12-52934-6
 Grane, Leif: Grundtvigs kirkelige anskuelse (1983). I: Kristendommen i historien : utvalgte artikler 1950-1996. Institut for Kirkehistorie, Københavns Universitet : C.A. Reitzel, 1997, ISBN 87-7876-075-5

 Eksterne lenker 
 Arkiv for Dansk Litteratur Nik. Fred. Sev. Grundtvigs Udvalgte Skrifter 1-10, ved Holger Begtrup. Gyldendal, Kbh. 1904-9. - (Bind ) 
 4 Nik. Fred. Sev. Grundtvigs Udvalgte Skrifter
 Kirkens Gienmæle fra Arkiv for Dansk Litteratur 
  Grundtvig på nettet
 Grundtvig-Byen

Kategori:Dansk litteratur
Kategori:Utgivelser fra 1825
Kategori:Den danske gullalder
Kategori:Kunst og kultur i 1825
Kategori:1825 i Danmark