Københavns Frihavn

Københavns Frihavn er en frihavn i den nordlige delen av Københavns havn. Havneanlegget ble bygget i perioden 1891–1894, tatt i bruk i 1894 og er siden blitt utvidet og flyttet en rekke ganger.

Det opprinnelige frihavnsanlegget, som i dag kalles Søndre Frihavn, lå rett nord for Kastellet, men er gradvis avviklet og konvertert til en ny, åpen bydel fra 1991. Frihavnen, som nå ligger i Nordhavnen, blir betraktet som tollmessig utland og er adskilt fra resten av havnen med et gitter. 

 Historie 
Bygningene, store pakkhus, vakthus, Frihavnens elektriske sentralstasjon (elverk), kaidetaljer og gitteret rundt den opprinnelige delen av Københavns Frihavn, var tegnet av arkitekten Vilhelm Dahlerup; tollkammerbygningen, selskapets hovedsete, proviantboder samt funksjonærboliger etter tegninger av Erik Schiødte. Senere ble John Dich selskapets arkitekt og han har tegnet posthus og mange mindre bygninger på området. Ved etableringen av havnen ble Københavnbeboernes utfluktsmål Langelinie bevart i form av en hevet promenade på Langeliniekaien.

Frihavnen ble etablert av regjeringen som et mottrekk til frihavnen i Hamburg, som hadde åpnet i 1888. Anlegget ble prosjektert av den visjonære havnebyggmesteren, senere havnedirektør H.C.V. Møller etter en idé av ingeniør Holger Hammerich. Havnen som ble drevet på konsesjon fra Indenrigsministeriet som et privat aksjeselskap, Kjøbenhavns Frihavns-Aktieselskab, med Isak Glückstadt i spissen, og hadde sine egne forsyningsinstallasjoner, blant annet Frihavnens Elektriske Centralstation, og en intern jernbane, Frihavnsjernbanen. I 1979 ble Kjøbenhavns Frihavns-Aktieselskab omdannet til Københavns Frihavns- og Stevedoreselskab A/S.

Fra Frihavnsstasjonen var det i perioden 1894–1974 fergeforbindelse til Malmö. Frihavnen blev senere knutepunkt for godstransportruten DanLink mellom København og Helsingborg, som åpnet 3. november 1986 og ble nedlagt 30. juni 2000.

Havneanlegget var opprinnelig forbundet med henholdsvis Toldboden, DSBs sporområde nord for Østerport stasjon og Langeliniepromenaden i en kompleks infrastruktur, men etter Kastellets etappevise restaurering 1988–2000 og nedleggelsen av gods- og fergeforbindelsen i Frihavnen er disse forbindelseslinjer ikke lenger synlige.

 Eksterne lenker 
 Beskrivelse av kulturhistoriske forhold i Indre Nordhavn i Frihavnen, Københavns Bymuseum 2007 (PDF)

Kategori:Østerbro
Kategori:Frihavner