Energimerking av bygg

Energimerking av bygninger og boliger er en ordning for å evaluere byggets energikvalitet.

I Norge er energimerking av bygninger styrt av Energimerkeforskriften. Denne forskriften ble vedtatt 18. desember 2009 og trådte i kraft 1. januar 2010. Forskriften er hjemlet i energiloven, og setter bestemmelser for hvilke type bygg som må energimerkes og hvor ofte. EUs bygningsenergidirektiv 2002/91/EF ligger til grunn for ordningen. Energimerking har vært pliktig ved salg og utleie siden 1. juli 2010. Siden 2012 har energimerking også vært obligatorisk for alle yrkesbygg over 1000 m². 

Energimerkeforskriften beskriver også plikten til energivurdering av tekniske anlegg i bygninger. Plikten gjelder regelmessig energivurdering av kjelanlegg (basert på fossile brensler) og ventilasjons- og romkjøleanlegg.

I april 2025 fastsatte Energidepartementet endringer i energimerkeforskriften, med ikrafttredelse 1. januar 2026. Endringene innebærer at oppvarmingsløsninger som avlaster kraftsystemet, slik som fjernvarme, får bedre uttelling gjennom innføring av vektingsfaktorer i beregningsmetoden. Fjernvarme ble tildelt en vektingsfaktor på 0,45, som likestiller denne energibæreren med effektive strømbaserte oppvarmingsløsninger.

Hvilke bygg omfattes av ordningen
Energimerking av bygg i Norge gjelder for de fleste boliger og yrkesbygg, særlig i forbindelse med salg, utleie eller ferdigstillelse av nybygg. Ordningen er ment å gi informasjon om bygningers energibruk og tekniske standard. Mindre bygg, enkelte spesialbygg og bygninger med begrenset energibehov er i hovedsak unntatt, og det samme gjelder enkelte verneverdige bygg der energitiltak ikke er praktisk gjennomførbare. For større yrkesbygg stilles det strengere krav, blant annet om at energiattesten skal være lett tilgjengelig for brukerne av bygget.

Energiattest
Energimerking resulterer i en energiattest. Attesten har en gyldighetsperiode på 10 år, men kan fornyes ved ønske. Energiattesten skal inneholde energimerke, oppvarmingsmerke, energibruk, tiltaksliste og sammendrag .
Energimerket
Energimerket beskriver byggets energieffektivitet med en karakterskala som mapper beregnet energibehov per kvm mot en energikarakter (A-F). Energibehovet beregnes etter NS 3031:2025 med normerte verdier for bruksmønster og klimadata og kan derfor avvike fra faktisk energibehov. Skalaen er lagd slik at bygninger som oppfyller minimumskravene i Forskrift om tekniske krav til byggverk, men som ikke benytter solenergi eller varmepumpe til oppvarming, under normale forhold får karakteren C eller D. Energikarakter A og B er normalt forbeholdt bygninger hvor det er gjort investeringer utover byggeforskriftenes krav. 

Karakterskalaen er inndelt i 13 bygningskategorier, og spesifiserer grenseverdier ut ifra beregnet kWh / m². Grenseverdiene blir endret når energikravene i Forskrift om tekniske krav til byggverk blir revidert, og vil trolig bli innskjerpet gradvis ned mot nullenergi innen 2050, i tråd med nedtrappingsplanen beskrevet i EUs bygningsenergidirektiv (EPBD recast). 

Tidligere versjoner av ordningen inkluderte en oppvarmingskarakter, fra rød til grønn, som uttrykte andelen av byggets termiske energibehov som stammet fra fornybare energikilder. Fra 1. januar 2026 ble oppvarmingskarakteren fjernet, og energimerket består nå kun av bokstavkarakteren fra A til G.

Beregningsverktøy
Følgende applikasjoner er godkjente for energimerking etter gjeldende energimerkeforskrift (FOR-2025-04-02-591): 
 ENOVA, har et webbasert verktøy for energimerking av bygg som benytter månedsstasjonære beregninger. Denne metoden oppfyller minstekravene gitt i NS 3031 for bolig, men er uegnet for store bygninger eller de med kjølebehov. 
 SIMIEN PRO, levert av Simien AS (tidligere Programbyggerne AS). 
 BEMIFY, dynamisk beregningsprogram basert på NS 3031:2025. 

Andre programmer for bygningsenergimodellering inkluderer TEK-sjekk (SINTEF Community), og IDA ICE (Equa). TEK-sjekk ble trukket tilbake 1. juni 2021 og kan ikke brukes til energimerking etter den gjeldende forskriften. IDA ICE er et beregningsprogram som ikke implementerer regnereglene i NS 3031:2025 og derfor ikke kan brukes til energimerking. Både TEK-Sjekk og IDA-ICE kan likevel brukes til å opprette energimodeller som kan eksporteres til programmer som BEMIFY for energimerking.

Se også
Energimerking av forbruksartikler

Referanser
Energiloven §8-1

NS 3031:2014 Beregning av bygningers energiytelse - Metode og data
NS-EN 15265:2007 Bygningers energiytelse - Beregning av bygningers energibehov til oppvarming og kjøling ved bruk av dynamiske metoder - Generelle kriterier og valideringsprosedyrer

Eksterne lenker
 www.energimerking.no – ENOVAs sider om energimerking av bygg 

Kategori:Energi
Kategori:Den europeiske union