Regensen

Regensen (latinsk navn: Collegium Regium, det kongelige kollegium, men oftest kalt Collegium Domus Regiæ, det kongelige hus' kollegium) er et kollegium for studenter ved Københavns Universitet og Danmarks Tekniske Universitet, med adressen Store Kannikestræde 2 ved Rundetårn i København.

 Eldre tid 
Regensen ble innviet 1. juli 1623, og er dermed Københavns nesteldste, bare overgått av Valkendorfs Kollegium fra 1588. Regensen ble opprinnelig drevet av «Kommunitetet», et legat stiftet i 1569 av Frederik II og bestyrt av universitetet for å forsørge 100 flinke og verdig trengende studenter. I starten inkluderte dette bare mat og underhold. I Christian IVs tid ble underholdet utvidet til å omfatte innkvartering av studentene, da kongen fikk reist Regensen som hybelhus.«Kommunitetet» Regensen ble delvis gjenoppført etter Københavns brann i 1728.

Opprinnelig ble det servert to måltider for dagen, hver gang 3-4 retter servert kl 10 og kl 17. Til maten ble det drukket tynt øl, bortsett fra fire ganger i året da det ble servert «sterktøl». Under måltidene var det bare lov å snakke latin eller gresk. Det var høytlesning og obligatoriske øvelser i akademisk diskusjon. Bare i drapssaker var lærere og studenter underlagt byens jurisdiksjon. I andre saker var domfellelse overlatt til universitetets høyeste organ som disponerte sin egen fengselskjeller, selv om den strengeste straffen de rådet over, var utvisning og tap av akademisk borgerskap. Da studenten Amphion nordbagge (nordbagge = nordmann) som kom fra latinskolen i Trondheim, la seg i sengen til en københavnsk krovertinne i fylla så hun måtte slåss med ham, ble ikke universitetets straff for dette voldtektsforsøket annet enn bortvisning inntil videre (ikke permanent utvisning). Noen gjenopptakelse av studiene ble det likevel ikke på Amphion.Atle Næss: Det glemte århundre (s. 92), Gyldendal, Oslo 2022, ISBN 978-82-05-57306-2

I København hadde man likbærerlaug så langt tilbake som 1625. Det autoriserte lauget vegret seg likevel for å bære døde under byllepesten i 1711. I stedet ble studentene satt inn av kongen, og skaffet seg dermed privilegium fra 1714 på all likbæring i København, noe som i bortimot 150 år var studentenes viktigste inntektskilde. Frem til 1792 bar studentene selv de døde, deretter satte de bort arbeidet til andre, men overskuddet gikk fremdeles i studentenes kasse. Privilegiet ble opphevet ved kongelig resolusjon 7. juli 1859. Fra da av overtok magistraten byens begravelser.

«Deponeringen» var innvielsesseremonien, der nye studenter angivelig ble renset for ungdommens «dyriske vesen» for å kunne opptas som akademiske borgere. Studenten fikk narrelue eller horn på hodet, pukkel på ryggen og rvehale bak. Med ansiktet innsmurt med fett og sverte måtte han høre på en tale om ungdommens dyriske vesen, ble jult opp, ansiktet vasket med skittent vann og håret klippet med en tresaks og strødd med høvelspon. Han betalte så de som hadde mishandlet ham fire skilling om han var fattig, åtte skilling om han var bemidlet. Det stod ham da fritt å løpe ut i byen og stelle i stand bråk som en siste runde med «dyrisk vesen».Atle Næss: Det glemte århundre (s. 93-94)

Regensen har alltid vært bebodd av 100 studenter, samt en såkalt «prost» eller «regensprost» som underviser ved ett av Københavns Universitets fakultetet. Regensianerne har tradisjon for å forene seg i såkalte «vekkerforeninger». På generalforsamlingen velges beboerne til arbeidsoppgaver, de såkalte «embeter». Et slikt embete er f.eks. «klokkeratet». Studenter ved Københavns Universitet og DTU med to gjennomførte årsverk og et karaktergjennomsnitt på 6,6 på 7-trinnsskalaen eller over, kan opptas etter prioritering av et utvalg.

Regensens landemerke er det gamle lindetreet i gården, «frk. Lind», noe som feires ved tilbakevendende begivenheter, spesielt «Lindefrokosten» på fødselsdagen hennes (plantet av «regensprosten» Hviid 12. mai 1785). En annen tradisjon er foredragsserien «Slåbrok», kalt slik fordi beboerne tidligere stilte i slåbrok i kollegiets bibliotek.Alex Kostrov: «Som tradisjonen foreskriver»

Regensen ble fredet i 1918.Fredningssag / Regensen, Store Kannikestræde 2 fra Kulturarvsstyrelsen (besøkt 22. juni 2014) Færøyenes flagg, Merkið, ble tegnet på Regensen i april 1919 av tre færøyiske studenter: Jens Oliver Lisberg, Janus Øssursson og Pauli Dahl.Færøyenes flaggdag

 Nyere tid 
Fra 1971 fikk også kvinnelige studenter innpass, «den største sosiale omveltning i Regensens historie».Drude Rasmussen: Kvinner, kjønn og Regensen (s. 5) I 1983 ble Kommunitetet nedlagt ved opprettelsen av «Københavns Universitets Kollegiesamvirke av 1983». Først da, i 1983, ble det innført husleie, ettersom Regensen ble opprettet med tanke på trengende studenter.

Skuespillet Genboerne (= Naboene) har livet i Regensens nabolag som ramme, og ble filmatisert i 1939.Genboerne, IMDb

 Sønner av den røde gård 
En rekke kjente dansker har bodd på Regensen.

 Ole Borch (1626–90), kjemiker, Borchs Kollegiums stifter
 Thomas Kingo (1634–1703), biskop og salmedikter
 Hans Gram (1685–1748), kgl. historiograf, leder av Det kgl. Bibliotek
 Hans Adolph Brorson (1694–1764), biskop og salmedikter
 Steen Steensen Blicher (1782–1848), forfatter og prest
 Rasmus Rask (1787–1832), språkmann
 Poul Martin Møller (1794–1838), forfatter og filosof
 Christian Winther (1796–1876), dikter
 Andreas Peter Berggreen (1801–1880), komponist, skaper av den firstemmige studentsang
 Johan Nicolai Madvig (1804–86) filolog og politiker
 Rasmus Nielsen (1809–84), filosof, professor, dr. phil.
 Ditlev Gothard Monrad (1811–1887), biskop og teolog, konseilpresident
 Carl Eduard Rotwitt (1812–60), liberal politiker, konseilpresident
 Carl Ploug (1813–94), digter, redaktør, politiker
 Japetus Steenstrup (1813–97), zoolog og oldgransker
 Jens Christian Hostrup (1818–92), dikter og prest
 Viggo Hørup (1841–1902), politiker og journalist, medgrunnlægger av Politiken
 Hugo Hørring (1842–1909), departementssjef, konseilpresident (Højre)
 Ernst von der Recke (1848–1933), dikter og filolog
 Niels Finsen (1860–1904), mediciner, nobelpristager
 Vilhelm Buhl (1881–1954), sosialdemokratisk statsminister
 Carl Roos (1884–1962), germanist, professor, dr. phil.
 Tage Kemp (1896–1969), lege og arvebiolog
 Kaj Barr (1896–1970), iranist, professor, dr. phil. h.c.
 Kaj Munk (1898–1944), prest og dikter
 Knud Hansen (1898–1996), høyskolemann, dr. theol. h. c.
 Jørgen-Frantz Jacobsen (1900–38), historiker og forfatter
 Regin Prenter (1907–90), teolog, professor, dr. theol.
 Jens Otto Krag (1914–78), sosialdemokratisk statsminister
 K.B. Andersen (1914–83), sosialdemokratisk minister, formann for Folketinget
 Knud Togeby (1918–74), romanist og litteraturkritiker, professor, dr. phil.
 Simon Spies (1921–1984), reisekonge
 Erik Amdrup (1923–1998), kirurg og forfatter
 Mogens Glistrup (1926–2008), politiker og advokat

 Referanser 

 Eksterne lenker 
Regensens hjemmeside
Tidsskriftet ''Regensen

Kategori:Boligbygninger i København
Kategori:Fredete byggverk i København