SS-Vaktbataljon

SS-Vaktbataljonen (på tysk SS-Wachbataillon Norwegen) var en paramilitær vaktenhet under andre verdenskrig i Norge som ble opprettet av SS Hauptamt i begynnelsen av 1942. Ideen var å overta den væpnede styrken Nasjonal Samling (NS) var i ferd med å bygge opp i Norge. Dette ble også resultatet i og med at så å si alle som tidligere hadde tjenestegjort i Hirdvaktbataljonen, senere vervet seg til Waffen SS. Omtrent 50 vaktsoldater vegret seg og ble diimittert. I størst grad ble SS-Vaktbatajonen tjent av tidligere medlemmer av Hirdvaktbataljonen (medlemmer som formelt tilhørte den norske legion, i forbindelse med at Hirdvaktbataljonen ble avviklet). De første vaktsoldatene i SS-vaktbataljon, begynte der i 1943 (på nyttårsdagen eller rundt mars/april)., s.30

 Tidslinje 
 Hirdvaktbataljonen ble opprettet våren 1942. , s.12
 SS-Bataljon ble operativ i 1943, om ikke før. , s.30: «Etter at Hirdvaktbataljonen/Vaktbataljon «Nord» gikk over til å bli en del av Waffen SS i 1943 (det nøyaktige tidspunktet er omstridt. Flere medlemmer av avdelingen sa de ble overført til SS per 1/1 – 43, mens flere andre hevdet at det først skjedde i mars- april) forsvant den i stor grad fra NS- arbeidet.» , s.14 og 15: «Rockic vitnet også om at den første gruppen norske vakter, som i hovedsak besto av relativt unge menn tilsluttet Rikshirden, var langt mer brutale enn de gjennomsnittlig langt eldre medlemmene av Vaktbataljon «Nord»/SS Vaktbataljon som avløste dem i slutten av november samme år.»

 Vakthold ved konsentrasjonsleirene i Nord-Norge 
I løpet av våren og sommeren 1942 opptok Hirdvaktbataljonen en rekke nye medlemmer i sine rekker, og sommeren 1942 ble medlemmene av denne avdelingen sendt til Nord-Norge som vakter ved SS sine såkalte «serberleire». Enkelte medlemmer av Hirdvaktbataljonen nektet å gjøre tjeneste som fangevoktere, og ble isteden sendt til Den norske legion ved Leningradfronten.Sigurd Bakke Styrvold: «Heil og sæl! Jeg er utdannet morder», masteroppgave, UiO, 2009 (s. 14)

SS-Oberführer Hans Loritz ble gjort til ansvarlig for «krigsviktig industri» i Norge, mens SS-Sturmbannführer Hans Hüttig (1894-1980) ble utnevnt til kommandant for den norske SS Vaktbataljon.Sigurd Bakke Styrvold: «Heil og sæl! Jeg er utdannet morder», masteroppgave, UiO, 2009 (s. 37)

Nesten alle av Hirdvaktbataljonens opprinnelig ca 150 medlemmer ble vaktsoldater ved Beisfjord fangeleir eller ved de andre konsentrasjonsleirene - leir II Elsfjord, leir III Rognan og leir IV Karasjok. Etter at noen fanger lyktes i å rømme og ta seg til Sverige mot slutten av 1942, ble forholdene i tyskernes fangeleire kjent i internasjonal presse, noe som var svært kompromitterende for Nazi-Tyskland. SS ble derfor fratatt ansvaret for serberleirene som overgikk til Wehrmacht, mens norske mannskaper ble overflyttet til Hirdens Bedriftsvern som sabotasjevakter ved industrianlegg og instanser som NRK i Oslo.Sigurd Bakke Styrvold: «Heil og sæl! Jeg er utdannet morder», masteroppgave, UiO, 2009 (s. 21)

 Vakthold ved bedrifter og annen tjeneste 
Etter den tid tjenestegjorde medlemmene av den norske SS-Vaktbataljon nesten utelukkende som bedriftsvakter ved en rekke av Norges mest krigsviktige industriinstallasjoner. Blant dem var Gummivarefabrikken i Askim, Knaben molybdengruver i Kvinesdal i Vest-Agder (som ved andre verdenskrigs utbrudd var den eneste molybdengruven i drift i Europa<ref>[https://knaben.no/knabens-historie/ «Knabens historie», knaben.no]</ref>), Norsk Hydros anlegg i Rjukan-området, industrisenteret Sauda og SS-leiren i Kristinelundveien 22<Ref>«Kristinelundveien 22», trandum.no]</ref> ved Frognerparken i Oslo og på Mysen.

Medlemmer av avdelingen utkommandert fra den nye leiren i Holmestrand (noen ganger omtalt som Grefserud Barakker) tjenestegjorde også som vaktmannskap og transportvakter ved Grini fangeleir. Noen få medlemmer av SS-Vaktbataljon deltok også sammen med medlemmene av SS-Skijegerbataljonen i søkene etter hjemmefrontmedlemmer på Ringerike og det nordre Vestfold i mars og april 1945.

 Rettsoppgjøret 
Minst fire medlemmer av den norske SS-Vaktbataljon ble dømt til døden i løpet av rettsoppgjøret etter den andre verdenskrig. To av disse ble henrettet. Dette var Eilif Rye Pisani fra Bergen. og Johnny Alf Larsen fra Svolvær. Pisani, som var sønn av frontkjemperen i 3. SS - und Polizeikompani Erling Rye Pisani som hadde blitt likvidert av den danske hjemmefronten i København, hadde bare tjenestegjort i serberleiren Osen i ca to uker før han deserterte. Johnny Alf Larsens tjeneste i serberleirene var også relativt kortvarig. Både Larsen og Pisani gjorde seg senere skyldige i svært alvorlige forbrytelser i tjeneste for det tyske Sikkerhetspolitiet.
De andre dødsdømte medlemmene av SS - vaktbataljon fikk senere sine dommer omgjort.

En rekke andre vaktsoldater ble idømt livstids straffarbeid for sine aktiviteter i leirene. Normalt ble et medlem av SS Vaktbataljon som hadde tjenestegjort i en av leirene idømt en frihetsstraff på mellom 3,5 og 5 år De fleste ble imidlertid benådet og løslatt forholdsvis tidlig, og det siste medlem av SS Vaktbataljon ble løslatt fra Berg Arbeidsskole i mars 1955

 Kommandanter 
 SS-Sturmbannführer Hans Benno Hüttig (1942-til våren 1944)
 SS-Obersturmbannführer Wilhelm «Willy» Bettenhauser (fra våren 1944-?)

 Se også 
 Konsentrasjonsleirene i Korgen-området

 Referanser 

De dødsdømte
forfatter= Asbjørn Jaklin
Språk=norsk
Utgivelsesår=2011

 Eksterne lenker 
 http://arcticwar.pomorsu.ru/sea/arcticwar2000/soleim.html 
 Styrvold, Sigurd; [http://www.duo.uio.no/sok/work.html?WORKID=91881 Heil og sæl, jeg er utdannet morder!

Kategori:Nasjonal Samling