Iver Jenssøn til Fritsø

Iver Jenssøn til Fritsø (ca. 1500–1570) var lensherre og berghøvedsmann, og den første av de såkalte «jernskjeggene» på Fresje. Han skrev seg først som Iver Jenssøn til Hovin – som viser til Helgøya i Mjøsa. Det var før han kjøpte gården Fresje ved Farris i 1541. Han var egentlig av slekten Baden og var sønn av bispelensmann i Ellinge i Danmark, Jens Lauridsen til Oddenstrup og Karen Graa, kalt Karen Marcusdatter i likprekenen til sønnen Peder.

Jernskjegg - Baden
Iver Jenssøn til Fritsø og sønnen Peder er begge blitt tillagt slektsnavnet Jernskjegg. Det kan ikke dokumenteres at disse brukte dette som slektsnavn – det gjorde heller ikke samtidens offentlige skrivere. 

Våpenet til Iver Jenssøn var likt med det som ble ført av den danske adelsslekten Baden, dvs liggende gul måne over et hvitt kamskjell på blå bunn. Slekten Jernskegg hadde kun kamskjellet – hvitt på blå bunn. Det er påstått at slekten i Larvik er blitt tillagt navnet Jernskjegg på grunn av at nevnte Iver hadde fru Edle Jernskjegg som fadder. Denne slekten var utdødd på mannssiden i 1513. Påstanden finnes i NST (Norsk Slektshistorisk Tidsskrift) – uten kildeangivelse. Edle tilhørte Skjoldenæs eller Ellinge-linjen. 

Baden er det offisielle slektsnavnet for Ivers slekt, og den danske adelsdamen Lisbet Bryske benyttet dette i si våpenbok fra ca. 1650. Se også artiklene Hedrum kirkes heraldikk og Tanum kirkes heraldikk.

Akershus slott – Gimsøy kloster – Frøland skibrede

Iver hadde allerede i 1529 blitt forlenet med Gimsøy kloster:

Selv om det langt tilbake hadde vært både stamper og kverner i Farriselva, eller Nannarå som den ble kalt i 1399, så må man vel kunne si at det var Iver Jenssøn som startet industrieventyret ved Farriselva i 1539, da han dette året startet moderne sagbruk her. Noen år tidligere hadde man i Norge begynt å ta i bruk oppgangssaga, noe som gjorde det mulig å utnytte vannkraft og sage mekanisk. Tidligere var det håndsagskjæring og bjelkehugging for hånd. 

Overtar gårdene Fresje, Nanset og Rolsrud 1541

I Norske Rigsregistranter (NRR) finner vi denne hendelsen beskrevet slik: 

Iver Jenssøn startet antakelig ganske raskt med byggingen av den såkalte Fresjeborgen.

Berghøvedsmann i Norge 1545

Påbud om borgerskap i Skiens len 1545 

Perioden 1545-1553
Det ble drevet et myntverk på Gimsøy klosters grunn 1543–46. Mange av gårdene i Brunlanes var forøvrig klosterets eiendom.

Iver bodde først på Gimsøy, men da klosteret brant i 1546, skal han ha flyttet han over til Bratsberg gård. Iver skal for øvrig ha plaget nonnene i klosteret – "beskjemmet" dem. Hamarbispen klaget på dette og mente at han også hadde et «skalkerykte» i Borgsyssel. Et annet sted står at Oslobispen (Reff/Rev) klaget på at Iver hadde «utformet» jomfruene. Han hadde fått Gimsøy i len av Fredrik 1. «mod slig tyngde og afgift til nonnene, som det er skik.»

Det er ikke så sikkert at han flyttet til Bratsberg, for i juni samme år som brannen, blir det tilsatt ny Berghauptmand: 

Iver mistet vel samtidig Frølands Skibrede, men året etter (1547) kan vi lese at: 

Iver var høvedsmann på Akershus i fraværet til Jesper Friis i 1552.

Perioden 1553 til Ivers død i 1570
1553: 

Iver Jenssøn til Fritsø døde 19. feb 1570 – visstnok i "fruerstuen" i Fritzøe Stenhus.

Gift med Karine Olavsdatter Galle/Galde
Iver var gift med fru Karine Olavsdotter Galle, som var "frenke" (slektning) til jomfru Karine Alvsdotter «Tre roser» til Grefsheim ved Hamar – like nord for Hovingården som Iver skrev seg til. Karine arvet Bugården i Sandefjord etter henne. Året 1536 (DN I nr. 1086) kan vi lese om dette:

Karine Galle var datter av Olav Svensson Galle til Tomb og Ulvhilde Henriksdatter Friis. Olav Galle til Tomb i Råde var lensherre i Akershus og stattholder sønnafjells 1525-27. Karine Galle døde på Fresje 12. april 1565.

Iver Jenssøn til Fritsø hadde 7 barn
Birgitte (Berette), f 1536 på Hofvin, død 1566, gift med Oluf Kalips. Bosatt på Tose gård i Østfold. Oluf Kalips ble adlet som væpner i 1550 og ble seinere Norges kansler. Birgitte var hans første hustru. Etter hennes død, giftet han seg på nytt med Inger Jørgensdatter Litle. Begge ekteskapene var barnløse, og da Oluf døde i 1592, ble det strid om det såkalte Kalipsgodset.
Jacob død som liten.
 Karen f 1538 paa Hofvin, død 8. nov 1587, efterat have ligget syg i 3 uger, begraven i Sems krk, gift 1560 med Henrik Ugerup (Urup), sønn av lensherre i Tønsberg, Erik Ugerup og Anne Nielsdatter Gyldenløve (datter av Inger til Austrått). Karen og Henrik bodde på Skjærsnes i Stokke. Absalon Pederssøn Beyer skriver i sin dagbok i april 1572: 
Ulvilde til Meløe født 1542 på Fresje om St Hanstid – døde ugift på Melau i Hedrum 8. april 1614. Hun fikk Meløe som adelig hovedgård og eide bl.a. Jomfruøya i Lågen. Den er antakelig oppkalt etter henne (dette er ikke Jomfruhalvøya i Farris). Langene opprettholdt Melau som hovedgård.
Oluf født 1544/1546. Han deltok i 7-årskrigen, ble tatt til fange i 1565 og døde av pest i fengselet.
Kristine født 1545, død 5. okt 1604 begravet 14. i Gjerpen kirke. Gift i Tønsberg 1560 (15 år gml) – samme dag som søsteren – med lensherre i Nedenes, Pros Lauritzsøn (Hørby) til Nørholm.
Peder født 1551, se Peder Iversøn til Fritsø

 Referanser 

Litteratur
Oscar Albert Johnsen. Larviks Historie, artikkel av Einar Blix, Larvik 2. utg. 1962.
Per Nyhus. Larvik A-Å, Østlandsposten, Larvik 1999 ISBN 82-990835-3-2.
Odvar Schrøder Jensen. Jernskjeggene i Larvik 2004 ISBN 82-90526-1-2

Eksterne lenker
 Norske Rigs-registranter Første Bind 1523-1571 NRR-1

Kategori:Personer fra Larvik kommune
Kategori:Fødsler i 1500-årene
Kategori:Norske godseiere