OSI-modellen

OSI-modellen (egentlig Open Systems Interconnection Basic Reference Model, OSI BRM) er en referansemodell for datakommunikasjon. Den er definert av den internasjonale standardiseringsorganisasjonen ISO.

Denne modellen deler datakommunikasjonen inn i syv lag, i motsetning til de fire lagene i TCP/IP-protokollstabelen. De to lagene som kommer i tillegg er presentasjonslaget og sesjonslaget.

OSI-modellen er en ren referansemodell, og inneholder ikke noen implementerte protokoller.

OSI-modellen er bygd opp av 7 lag. Modellen representerer oppbygningen av nettverkskommunikasjon. Den ble innført i 1978 av det internasjonale standardiseringsorganet ISO, for å standardisere nivåene og typene av interaksjoner for datamaskiners kommunikasjon i nettverk. 

OSI-modellen beskriver de felles oppgavene som utføres i nettverkskommunikasjon. Du kan anse hvert lag i OSI-modellen som programvare, som utfører en spesifik  oppgave for dette laget. Hvert lag kommuniserer med laget over og under seg. Data som blir sendt i nettverket må passere gjennom alle disse lagene. 

OSI-modellen blir brukt som et felles referansepunkt, for å sammenligne funksjonene til forskjellige protokoller og typer nettverksmaskinvare. Det er viktig å forstå OSI-modellen for å kjenne funksjonen til diverse maskinvare, f.eks. oppgir produsentene at deres produkt er en «lag 2-switch» eller en «lag 3-switch» . Lagene de her viser til er lagene i OSI-modellen.

 Lagene i modellen 
Her beskrives de syv lagene i modellen, fra øverst til nederst.

 Lag 7: Applikasjon 

Lag 7 tilpasser brukerens programmer til nettverket. For eksempel nettlesere, e-post osv. Disse programmene sørger for at data kan utveksles mellom systemer uavhengig av hvordan dataene fremstilles på hvert enkelt system. For eksempel kan FTP overføre filer mellom Linux- og Windows-systemer selv om disse to bruker forskjellige filsystem.

 Lag 6: Presentasjon 

Lag 6 oversetter data mellom forskjellige datasystemer på et nettverk. Presentasjonslaget oversetter applikasjonslagets datasyntaks til en felles transportsyntaks egnet til å sendes over nettverket. Når data når frem til målsystemet, oversetter presentasjonslaget hos målsystemet datastrømmen til sin egen syntaks igjen. Her foregår det i tillegg komprimering, dekomprimering, kryptering og dekryptering.

 Lag 5: Sesjon 

Lag 5 muliggjør at to applikasjoner kan opprette en vedvarende kommunikasjonsforbindelse. Dette laget sørger for at både sender og mottaker er klare til å kommunisere med hverandre. Dette laget oppretter også kontrollpunkter for å sørge for at kommunikasjonene kan gjenopptas ved forstyrrelser.

 Lag 4: Transport 

Lag 4 sørger for at pakker blir levert i den tilstanden de blir sendt og ikke er forandret, tapt eller duplisert. På sendesiden er dette laget ansvarlig for å bryte ned store pakker i mindre pakker for sending på nettverket. På mottakersiden er dette laget ansvarlig for å gjenoppbygge større pakker ut ifra de mindre, slik at de kan sendes videre til Sesjonlaget.

 Lag 3: Nettverk 

Lag 3 fastslår den fysiske stien for dataene som skal sendes basert på nettverkets betingelser, prioriteten for tjenesten  og  andre faktorer. Dette er det eneste laget som benytter «logical networking» og kan  flytte pakker mellom forskjellige nettverk.

 Lag 2: Datalink 

Lag 2 sørger for en feilfri overførsel av datarammer (frames) mellom datamaskiner igjennom det fysiske laget, lag 1. MAC (media access control) adressen til ett nettverkskort befinner seg i dette laget, og legges til pakken for å skape en ramme (frame). I OSI-modellens referansebetydning, er en ramme (frame) en elektronisk konvolutt av informasjon som inkluderer pakken og annen informasjon som legges til av de sju lagene i OSI-modellen. Datalink-laget er ansvarlig for å bestemme når rammen skal sendes på nettverket, og så videresende data til det fysiske laget  (lag 1). Data sendes fra Datalink-laget til det fysiske laget (lag 1) som en strøm av 1-tall og 0-er.

 Lag 1: Fysisk 

Lag 1 oppretter det fysiske grensesnittet og mekanismer for å plassere en rå strøm av databits i nettverkskablene. Ettersom hver «bit» med informasjon mottas fra data-link laget, omgjør det fysiske laget datastrømmen til et passende format og sender det ut på nettverket. På et tråd-nettverk blir hver «bit» omgjort til et elektronisk signal, på fiberoptisk nettverk vil hver «bit» gjøres om til et lyssignal.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Nettverksprotokoller
Kategori:Nettverksarkitektur