Storklegg

se tekst i artikkelen

Storklegg (Tabanus) er en slekt i familien klegger. De er fra mellomstore til meget store fluer, som særlig utmerker seg ved at hunnene er blodsugere. Enkelte arter er derfor plagsomme for mennesker. 

 Utseende 
200px|thumb|left|Antenner vedfluer (øverst)storklegg (midten)blindinger (nederste)

Storklegg er mellomstore til meget store fluer, fra 9 til over 25 millimeter lange. Kroppen er kraftig og gjerne noe flattrykt, vanligvis lite hårete. Flere har parvise brunlige eller mer gule flekker på bakkroppen. Hodet er ganske stort og domineres av store fasettøyne, samt en kraftig, men ganske kort «snabel» (munnen). Den har skarpe stikkeredskaper omgitt av en «hylse» (slire). Palpene er karakteristisk sigdformede. Hos hunnen er fasettøyne adskilt med en pannestripe, mens de hos hannen møtes i pannen. Fasettøynene er ofte mønstret og er fargerike på grunn av lysbrytningen i fasettene. Punktøyne (ocelli) er sterkt redusert eller mangler helt. Beina er middels lange og slanke. Vingene er store, gjerne litt sotfarget og med tydelige årer.  

Larvene er mer eller mindre hvitaktige, pølseformede og beinløse uten noen tydelig hodekapsel. De består av 11 segmenter, og segmentgrensene er veldig tydelige. De fleste segmentene har vorteaktige utvekster. Hodeenden er tilspisset og munndelene stikker ut som et par små kroker. De kan strekke seg ut og trekke seg sammen ganske kraftig.
mini|Hunnklegg fra storkleggarten Tabanus bromius

 Levevis 
Larvene lever i vann (helst stillestående) eller fuktig jord, som oftest nær vann. Larveutviklingen for de fleste av de nordiske artene tar normalt ett år, mens enkelte av de største artene trenger to år. Larvene er predatore (rovdyr) som fanger ulike typer bytte, særlig andre insektlarver. 

De voksne insektene er meget gode og hurtige flyvere. De kan fly lange avstander og kan derfor påtreffes langt fra der de ble klekket. I motsetning til mange andre blodsugende insekter er kleggene mest aktive midt på dagen, gjerne i solskinn. 

Hunnene lever gjerne to til tre uker som voksne, hannene trolig noe kortere. Hanner er fredelige og langt sjeldnere enn hunner, de oppsøker ikke mennesker eller dyr, siden de lever av nektar og pollen fra blomster.

 Systematisk inndeling / norske arter 
På grunn av dialektforskjeller kan det være andre navn på artene enn de offisielle, noe som kan gi en viss forvirring. 

 Orden Tovinger, Diptera
 Underorden fluer, Brachycera
 Gruppe lavere fluer, Orthorrhapha
 Overfamilie Tabanoidea
 Familie klegger, Tabanidae
 Underfamilie Tabaninae
 Slekten storklegg, Tabanus Linnaeus, 1758 – store til meget store arter. De fleste biter ikke mennesker.
 høstklegg, Tabanus autumnalis Linnaeus, 1761
 kuklegg, Tabanus bovinus Linnaeus, 1758 – ved siden av T. sudeticus vår største art.
 gråklegg, Tabanus bromius Linnaeus, 1758
 Tabanus glaucopis Meigen, 1820
 småklegg Tabanus maculicornis Zetterstedt, 1842
 kjempeklegg (Tabanus sudeticus) Zeller, 1842 – ved siden av kukleggen vår største art

 Referanser 

 Litteratur 
 Chvála, M. og Jezek, J., 1997. Diptera Tabanidae, Horse Flies. I: Nilsson, A.N. (red.): The Aquatic Insects of North Europe 2: 295 309. Apollo Books, Stenstrup.
 Lyneborg, Leif. 1960. Tovinger 2. Våbenfluer klæger m. fl. Danmarks Fauna nr. 66. G.E.C Gads forlag. København.

 Eksterne lenker 

 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter
 Folkehelseinstituttets side om klegg

Kategori:Klegger
Kategori:Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Kategori:Tovinger formelt beskrevet i 1758