Noarootsi

Noarootsi, på svensk Nuckö, er en bygd og en tidligere landkommune i det vestlige Estland.

Noarootsi var opprinnelig en øy, men ble landfast på 1800-tallet, som følge av postglasial landhevning. Det tidligere sundet ble laguner og våtmarker.

Nuckö er av de historiske svenskebygdene i Estland. Kommunen var før den andre verdenskrig den eneste på fastlandet i Estland der flertallet var svenskspråklig. Estlandssvenskenes historie kan føres iallfall føres tilbake til 1200-tallet. Nesten alle estlandssvenskene flyktet fra krig og okkupasjon i 1943 og 1944.

Det svenske navnet Nuckö er i dag offisielt likestilt med det estiske navnet Noarootsi. Rootsi er det estiske navnet på Sverige. Det første leddet, -noa, er trolig lånt fra den estlandssvenske uttalen, men har i folkeetymologien blitt forklart som estisk noa, «kniv». fordi estlandssvensker pleide å gå med kniv i beltet.

 Administrativt historikk 
(Halv)øya Nuckö har historisk sett utgjort sognet Pasklep. På fastlandet lå sognene Rickul og Sutlep. I 1930-årene ble Pasklep og Sutlep slått sammen til Nuckö landkommune, på estisk Noarootsi vald, mens Rickul, på estisk Riguldi, fortsatte som en egen landkommune, som også omfattet øya Odensholm, på estisk Osmussaar.

Kommunene ble slått sammen under navnet Pürksi, etter administrasjonsstedet, i sovjettiden. Da Estland gjenvant sin uavhengighet i 1991, fikk kommunen navnet Noarootsi. I 2017 ble Noarootsi innlemmet i Lääne-Nigula kommune. Noarootsi hadde ved sammenslåingen 835 innbyggere og et areal på vel 303 km².

 Referanser 

Kategori:Tidligere kommuner i Estland
Kategori:Lääne fylke