Gravitasjonskollaps

Med gravitasjonskollaps menes at en samling materie faller sammen mot et tyngdepunkt ved innflytelsen av de enkelte delenes innbyrdes gravitasjon. 

Gravitasjonskollaps er et sentralt begrep innen astronomien, som avgjør hvordan og når strukturer av ulike slag dannes i universet. Den inntreffer når alle andre virksomme krefter ikke lykkes i å opprettholde et tilstrekkelig høyt trykk for å motvirke gravitasjonen, og holde materiesamlingen i hydrostatisk likevekt. Materiesamlingen kan likeså godt være i gassform som massiv. Den opprinnelige likefordelingen av materie blir utviklet med tiden og kollapser tilslutt til en annen form.

De kollapsende delene kan være komponenter som opptrer som gass i form av store partikler, støv, molekyler, atomer, elektroner, atomkjerner eller nøytroner og gir opphav til et hierarki av strukturer og objekter som galaksehoper, galakser, stjernehoper, stjerner i ulike stadier og planeter.

Gravitasjonskollaps er nødvendig for at stjerner skal både fødes og dø. Gravitasjonen i en himmellegeme kan dra til seg ytterligere materie slik at den blir større og gravitasjonen øker og passerer grensen for en kollaps. På den måten oppstår det stjerner av ulik størrelse og de med størst masse avslutter sitt liv som kompakte objekter – hvite dverger, nøytronstjerner, kvarkstjerner eller antageligvis svarte hull, der gravitasjonen er så stor at ikke heller lys kan forlate himmellegeme.

 Eksterne lenker 
 Gravitasjonskollaps på arxiv.org

Kategori:Astrofysikk
Kategori:Artikler i astronomiprosjektet