Carl Fredrik Holter

Carl Fredrik Holter (født 17. april 1850 på Søndre Holter i Frogn, død 12. mars 1939) var en norsk xylogaf og redaksjonsmedarbeider.

 Læreår 
Carl Holter begynte i xylografilære hos Haakon Adelsten Lunde cirka 1865 og jobbet for ham i 6 år. På denne tiden bodde han hos foreldrene i Grønland 9. Faren var garvermester C. Anders Olsen Holter (18171887) fra Frogn. Han drev handel med lær, skinn, og andre garveriprodukter. Moren het Elen Larsdatter Iversen (1813–1888) fra Simensbråten på Ekeberg, i daværende Aker, øst for Christiania.

 Familie 
Carl var den eldste av søsknene; Christian (f. 1852), Elise (f. 1853), Anthon (f. 1857) og Gustav Emil (f. 1859). Etter læreårene hos H. A. Lunde reiste Carl omkring 4 år i utlandet for å videreutdanne seg i faget. I 25 år hadde han egen xylografisk anstalt i Kristiania. I lange perioder opphørte han med xylografering for å vie seg til skriftlige arbeider.

9. september 1876 ble han gift med den to år yngre Helga Sofie Ellefsen (1852–1936) fra Frogn ved Drøbak. De fikk datteren Sofie (f. Østre Aker 1882). I en periode var de bosatt i USA, og oppholdt seg i California og i Utah.

Carl Holter ble prisbelønnet ved verdensutstillingen i Paris i 1879. Han var medeier i firmaet "C. Holter & W. Olsen XA". Atelieret lå i Nedre Vollgt. 16, men i 1880, eller –81, takket dansken Waldemar Olsen (senere: Waldemar Waldor) for seg og returnerte for noen år til København. I 1882 drev Carl Holter xylografihåndverket fra egen bolig i Øvre Slottsgate 2.

I 1884 samarbeidet Holter med xylografen Hans Christian Olsen om et nytt firma "Holter & Olsen". Han og kompanjongen hadde verksted i annen etasje i Øvre Slottsgate 7. I 1885 måtte han flytte inn i Trondheimsveien 129, hos sine foreldre og lillebroren, Gustav Emil, som også var blitt en meget habil utøver av xylografikunsten.
miniatyr|«Fra Hesteudstillingen i Kristiania den 30. September. Originaltegning for Ny illustreret Tidende. Xylografi av Carl Fredrik Holter etter tegning av Peter Nicolai Arbo.

Året etter – i 1886 – sto han igjen på egne bein med xylografisk atelier i annen etasje i Lakkegata 27. Holter ble medredaktør i Folkebladet i 18?? Da annen etasje i bakbygningen av Trondheimsveien 129 ble ledig i 1889 flyttet han tilbake dit med kone og barn. I 1891 flyttet han verkstedet sitt til fjerde etasje i Karl Johans gate 27. I 1898 måtte han etablere verkstedet sitt hjemme, men i 1899 skaffet Holter seg rom i annen etasje av Rosenhoffgata 2c.

Ved folketellingen i 1900 bodde familien i Trondheimsveien 152. Holter var særlig kjent for sine bilder for Ny illustreret Tidende og Skilling-Magazin, ved siden av å skjære enrekke bokillustrasjoner. I 1901 prøvde han seg også som kunstmaler, men gikk nok en gang tilbake til xylografyrket.

Fra 1915 bodde Carl Holter og hans hustru på Lysaker. I anledning av hans 80-årsdag i 1930 ble det opplyst at han tilbrakte mesteparten av tiden med å sysle i hagen og til å ordne med båten sin. En del av hans xylografiske redskaper ble i 1959 gitt til Norsk Folkemuseum.

 Referanser 

 Kilder 
 Edvardsen, Erik Henning: Xylografer virksomme i norske bøker, tidsskrifter og blader. (Stensil). Nasjonalmuseet for kunst, Nasjonalbiblioteket i Oslo, Norsk Folkemuseum. u.å.
 Edvardsen, Erik: Gammelt nytt i våre tidligste ukeblader. Aktstykker om folketro og sagn i Illustreret Nyhedsblad og Norsk Folkeblad Norsk Folkeminnelags skrifter nr. 143 / Aschehoug & Co. (W. Nygaard), Oslo 1997. ISBN 82-03-17965-7.
 Folketellingene for Christiania 1865 og Kristiania 1900. Digitalarkivet.
 Heiestad, Sigurd: Bildet i boken. Fra illustrasjonskunstens barndom i Norge. Halvorsens Bokhandel og Antikvariat. Oslo 1945.
 Klipparkiv NBO U1910/223.

Kategori:Norske xylografer
Kategori:Personer fra Frogn kommune