Pestsøyler

Pestsøyler er søyler reist til minne om en pestepidemi og i takknemlighet til Gud for at epidemien hadde gitt seg. De smykkes gjerne med statuer eller avbildninger av Treenigheten,  Guds mor eller andre hellige som ble anropt under pestepidemier, som de hellige Rosalia, Sebastian eller Rochus. 

Den første pestsøylen ble reist under barokken i Habsburgmonarkiet i Graben i Wien. Den inspirerte raskt til flere pestsøyler ut over hele Østerrike-Ungarn. Det var gjerne nokså prangende trefoldighetssøyler, og primært å forstå som votivgaver etter at pesten hadde dødd hen. Men samtidig kunne de tjene som symboler på den katolske reforms seier over protestantismen der de ble satt opp. I tillegg kunne de tjene som symbol på at området tilhørte habsburgernes katolske monarki, noe som også kan avleses av utsmykningen på pestsøylen i Wien. I mange tilfeller var søylene ikke bare motivert av giverens fromhet, men i stor grad også av at stedet ønsket å ha et minnesmerke av rene prestisjegrunner.Thomas Winkelbauer: Ständefreiheit und Fürstenmacht. Länder und Untertanen des Hauses Habsburg im konfessionellen Zeitalter. Teil 2 (= Herwig Wolfram, Österreichische Geschichte 1522–1699) (Wien 2003), s. 189ff

Mange pestsøyler er viet jomfru Maria, som blant katolikker gjerne anropes som nødhjelperske. 

Det finnes pestsøyler blant annet i:

 Tyskland 
 Pestsøylen i Ismaning (Bayern)
 Pestsøylen i Eching am Ammersee) (Bayern)
 i Wallerstein (Bayern)

 Østerrike 

 Beschornerkreuz i Wien
 Treenighetssøylen i Klagenfurt, Alten Platz
 Treenighetssøylen i Linz, Hauptplatz
 Treenighetssøylen i Zwettl
 Pestsøylen i Wien, Graben
 ved Ampass (Tirol)
 i Stift Heiligenkreuz
 i Kapfenberg
 i Haslach an der Mühl i Oberösterreich
 i Horn
 i Laa an der Thaya, Hauptplatz
 i Leoben, fra 1718, Hauptplatz
 i Mank (Niederösterreich)
 i Mautern in Steiermark
 i Neunkirchen, Hauptplatz
 i Offenhausen (Oberösterreich), Marktplatz
 i Perg (Oberösterreich), Hauptplatz
 ved Reith-Leithen (Tirol)
 i Rohrbach, Stadtplatz
 i St.Veit/Glan, Hauptplatz
 i Weitra, Hauptplatz

 Romania 

 Treenighetssøylen i Timişoara, Piaţa Unirii

 Slovakia 
 i Kremnica, 1700-tallet, 20 meter høy

 Tsjekkia 

 i Chrudim (Regionen Pardubice)
 i Drnholec (Regionen Sørmähren)
 i Hrádek u Znojma (Sørmähren)
 i Jablonné v Podještědí (Regionen Liberec)
 i Litovel (Regionen Olomouc)
 i Olomouc, Treenighetsøylen (sloup Nejsvětější Trojice) reist 1716-1754, som med sine 35 meters høyde er det største byggverk av sitt slag i det tidligeren Habsburgermonarkiet
 i Plzen (Regionen Plzen)
 i Praha, reist 1650 som Europas fjerde Mariasøyle; dens middagsskygge tjente som meridianen som definerte Prahas lokale klokketid. Den ble ødelagt i november 1918 fordi den ble oppfattet som symbol på det gamle habsburgerstyret.
 i Rovensko pod Troskami (Regionen Liberec)
 i Teplice (Regionen Ústí nad Labem)
 i Žamberk (Regionen Pardubice)

 Ungarn 

 i Budapest, i Budaborgen
 i Pécs (Komitat Baranya)
 i Sopron (Komitat Győr-Moson-Sopron)

 Bilder 

 Referanser 

Kategori:Barokken
Kategori:Kunst