Vitenskapsåret 1852

Hendelser
 1. oktober – Det britiske patentkontoret (Patent Office) blir grunnlagt, når nye patentlover trer i kraft. Under den gamle ordningen har 13 561 patenter (kongelige privilegiebrev) blitt innvilget mellom 1617 og 1852. På de påfølgende 25 årene blir det registrert 84 114 patenter.

Prisvinnere
Copleymedaljen: Alexander von Humboldt, tysk naturforsker og forskningsreisende.
Royal Astronomical Societys gullmedalje: Christian August Friedrich Peters, tysk astronom.
Rumfordmedaljen: George Gabriel Stokes, irsk matematiker og fysiker.
Wollastonmedaljen: William Henry Fitton, irsk geolog.

Fødsler
Måned Dag Navn Nasjonalitet Yrke Alder Dødsår Ref.Desember 17.  Karl Petri  rumensk(transilvansk)  entomolog 79 1932  Petri, Karl i Deutsche Nationalbibliothek
2. juli – William Burnside, engelsk matematiker (død 1927).
30. august – Jacobus Henricus van 't Hoff, nederlandsk kjemiker og vinner av den første nobelprisen i kjemi (1901) (død 1911)
9. september – John Henry Poynting, britisk fysiker (død 1914).
2. oktober – William Ramsay, britisk kjemiker og nobelprisvinner (død 1916).
15. desember – Henri Becquerel, fransk fysiker; tildelt nobelprisen i fysikk i 1903 (55, død 1908)

Dødsfall
Måned Dag Navn Nasjonalitet Yrke Alder Fødselsår Bilde Ref.Januar 5.  Louis Braille  fransk  oppfinner 43 1809    April  28.  Joakim Frederik Schouw  dansk  naturforsker 63 1789    August 15.  Johan Gadolin  finsk  kjemiker 92 1760    Oktober 11.  Ferdinand Eisenstein  tysk  matematiker 29 1823     16.  Jacques Bernard Hombron  fransk  marinekirurg og naturforsker 54 1798    November 10.  Gideon Mantell  britisk  lege, geolog og paleontolog 62 1790     27.  Ada Lovelace  engelsk  datapionér 36 1815    
 Bildegaller 

 Referanser