Vitenskapsåret 1869

Hendelser
4. november – Joseph Norman Lockyer grunnlegger tidsskriftet Nature.
16. november – Suezkanalen innvies etter ti års arbeid.
Bergsskolan i Falun innlemmes i Teknologiska Institutet, forgjengeren til dagens Kungliga Tekniska högskolan.
Emil Škoda kjøper ut sin kompanjong Ernst von Waldstein og legger grunnlaget for Škoda-konsernet i Böhmen.
Forbedrede konstruksjoner dukker opp av symaskiner, tegelmaskiner og varmluftsmotorer (Wilhelm Lehmann).
Celluloid begynner å produseres.
 Langerhanske øyer ble oppdaget av den tyske anatomen Paul Langerhans.
 Anders Lorange gjør det første forsøket på utgravning av Raknehaugen.
Mary Somerville utgir bokverket Molecular and Microscopic Science

Prisvinnere
Copleymedaljen: Henri Victor Regnault, fransk kjemiker og fysiker.
Wollastonmedaljen: Henry Clifton Sorby, britisk geolog.

Fødsler

|-
|Juni
|26. || John Smith Flett ||  || geolog ||align=center|77 ||align=center|1947 || John Smith Flett, geologist physician scientist i Prabook
|}
8. april – Harvey Cushing, amerikansk nevrokirurg (død 1939).
23. mai – Andreas Holmsen, norsk bergverksmann og hydrograf (død 1955)
27. juni – Hans Spemann, tysk biolog, nobelprisvinner i fysiologi/medisin (død 1941)
19. juli – Axel Björkman, svensk ingeniør og brokonstruktør (død 1957)
30. november – Gustaf Dalén, svensk ingeniør og oppfinner (død 1934)
Waldemar Jungner, svensk ingeniør og oppfinner (død 1924)

Dødsfall
22. juli – John Augustus Roebling, tyskamerikansk brokonstruktør (født 1806)
11. september – Thomas Graham, britisk kjemiker (født 1805)

 Bildegalleri 

 Referanser 

 Eksterne lenker