Vitenskapsåret 1861

Hendelser
 2. mars – Föreningen T. I. (Svenska Teknologföreningen) grunnlegges av elever ved Teknologiska Institutet (forgjengeren til KTH) i Stockholm. 
 "Den store kometen" C/1861 J1 oppdages i Australia.
 William Crookes oppdager grunnstoffet tallium.
 Ignaz Semmelweiss publiserer Die Ätiologie, der Begriff und die Prophylaxis des Kindbettfiebers, om viktigheten av hygiene under barnefødsler.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Louis Agassiz, sveitsisk-amerikansk naturforsker.
 Wollastonmedaljen: Heinrich Georg Bronn, tysk geolog og paleontolog.

Fødsler
Måned Dag Navn Nasjonalitet Yrke Alder Dødsår Ref.Juni20.  Frederick Gowland Hopkins    biokjemiker som ble tildelt Nobelpriseni fysiologi eller medisin i  85   
 15. februar - 
Charles Édouard Guillaume, sveitsisk-fransk fysiker (død 1938)
Alfred North Whitehead, britisk filosof og matematiker (død 1947)
 7. juli - Richard Stribeck, tysk maskiningeniør og vitenskapsmann (død 1950)
 26. juli - Ægidius Elling, norsk maskintekniker, kjent som oppfinneren av den moderne gassturbin (død 1949)
 8. august – William Bateson, britisk biolog, og en av genetikkens pionerer (død 1926)
 15. september - Mokshagundam Visvesvarayya, indisk ingeniør (død 1962)
 28. september - John Landin, svensk kjemiker (død 1920)
 Ivar Bendixson, svensk matematiker (død 1935)

Dødsfall
 10. november - Isidore Geoffroy Saint-Hilaire, fransk zoolog (født 1805.

 Bildegalleri 

 Referanser 

 Eksterne lenker