Snikende Ullteppe

Snikende Ullteppe er et fornorsket begrep som gjerne blir brukt spøkefullt som alternativt navn blant urfolk i USA. 

«Snikende Ullteppe» er det generiske norske «indianernavnet», men blir også brukt som oppnavn på dansk (Snigende uldtæppe). Uttrykket er en nyskaping etter et observert mønster av adjektiv + substantiv i utforming av navn urfolkets kultur. Eksempler på slike navn er Crazy Horse og hans mor, Rattling Blanket Woman samt kjente høvdinger som Sitting Bull og Spotted Elk. «Snikende Ullteppe» er eksempel på problemet ved å oversette abstrakte kulturspesifikke elementer.Det Umuliges kunst : om å oversette / (redaksjonskomité: Per Qvale … et al.) : 1991 Forfatteren trekker fram Snikende Ullteppe fra Billy-heftene hvor navnet dukker opp sammen med Rødøye. Kulturspezifische Elemente als Übersetzungsproblem av Jürgen Gercken 1992 

«Snikende Ullteppe» ble brukt som navn på og i gjenger fra 1920- og 1930-talletRolf Nyboe Nettum. Det Sandvika som forsvant: minner fra 1920- og 1930-årene. 1994 Navnet er dokumentert på trykk i 1924: «Du ser mig ut som et «Snikende ullteppe» du. Hadde det enda vært dig så ...... Men si mig  - er ikke du speider?» og i novellen «På skolen» av Karl G. Svendsen fra 1927 som var på trykk i Arbeiderbladet «- Gutter, se på Preriens skrekk fra de evige jaktmarker, indianerhøvdingen Waputa! -Kall'n hellre «Det snikende Ullteppe» da vel».. 

Tepper var en viktig rekvisitt når amerikanske urfolk skulle fotograferes på slutten av 1800-tallet. Teppene ble brukt for å forsterke urfolkenes ekthet.  Benedicte Wrensted: An Idaho Photographer in Focus, Utstillingskatalog fra Smithsonian  Betegnelsen blanket Indian ble i statene brukt nedsettende om urfolk som motsatte seg assimilering ved å opprettholde sitt tradisjonelle levesett. 

 Referanser 

Kategori:Norske ord og uttrykk
Kategori:USAs historie