Amon Göth

Amon Leopold Göth (1908–1946) var en østerriksk SS-offiser og som under andre verdenskrig var kommandant for den tyske konsentrasjonsleiren Płaszów utenfor Kraków.

Göth ble etter krigen dømt til døden og hengt 13. september 1946 i Kraków, Polen, for krigsforbrytelser. Sakene mot Göth og Arthur Greiser ble fullført før Nürnbergprosessen og var de første som omhandlet folkemord. Göth var i likhet med mange andre medvirkende til holocaust østerriker.  

Han ble i ettertiden kjent gjennom Stevens Spielbergs film Schindlers liste (1993), der den britiske skuespilleren Ralph Fiennes fremstiller den sadistiske leirkommandanten.

Bakgrunn og familie
Amon Leopold Göth ble født 11. desember 1908 i Wien og vokste opp i en velstående katolsk familie. Han begynte å studere ved landbruksfag ved universitetet uten å fullføre. Noen SS-dokumenter angir fødselsdatoen til 14. desember 1905. Foreldrene var Franz Amon Göth og Bertha Schwendt Göth. Faren drev forlaget Verlagsanstalt Amon Franz Göth. Han var storvokst (193 cm) og opptatt av sport som ung.Crowe, D. (2007). Oskar Schindler: The untold account of his life, wartime activities, and the true story behind the list. Basic Books.

Skribenten Gerd Honsik var Göths nevø. Honsik var en kjent holocaustfornekter og ga ut nazitidskriftet Sieg i Østerrike.

Göth ble før krigen gift med østerrikske Anna (også omtalt som Annie eller Anny) Geiger (i en SS-seremoni) og de fikk to barn sammen født i 1939 og 1940. Hun søkte om skilsmisse i 1945, men det er uklart om denne ble gjennomført før han ble henrettet.Nick, I. M. (2019). Personal names, Hitler, and the Holocaust: A socio-onomastic study of genocide and Nazi Germany. Bloomsbury Publishing PLC.Teege, J., & Sellmair, N. (2016). My Grandfather Would Have Shot Me: A Black Woman Discovers Her Family's Nazi Past. The Experiment.

 Elskerinne og datter 
Ruth Kalder (1918–1983) var Göths sekretær og elskerinne. De ble introduserte for hverandre av Oskar Schindler. Kalder fikk datteren Monika (eller Monica; senere etternavn Hertwig) i november 1945 i Bad Tölz; Göth var da i amerikansk varetekt. Ruth Kalder ble i 1983 intervjuet av den britiske dokumentarfilmskaperen Jon Blair om forholdet til Göth. Mormoren tok sitt eget liv dagen etter intervjuet. Mormoren var alvorlig syk og hadde trolig planlagt selvmordet en tid før intervjuet. Blair brukte intervjuet i dokumentarfilmen Schindler (1983) laget for Thames Television. Ruth Kalder fortalte Blair at Göth ikke var en lystmorder og ikke var mer jødefiendtlig enn andre i SS. Ifølge Ruth var Göth der for å utføre et oppdrag mens hun beskrev Oskar Schindler som en elskelig opportunist (lovable opportunist).Crowe, D. (2007). Oskar Schindler: The Untold Account of His Life, Wartime Activites, and the True Story Behind the List. Hachette UK. Den israelske journalisten Tom Segev intervjuet Ruth Kalder i 1975. Ruth Kalders mor, Agnes Kalder, besøkte datteren i Płaszów og forlot raskt stedet som sjokkerte henne. Den amerikanske dokumentare Inheritance (regi James Moll, 2006) omhandlet Monika Hertwigs forhold til faren hun aldri møtte på bakgrunn av at hun så Schindlers Liste.

 Barnebarn 
Jennifer Teege (født 1970 som Jennifer Göth) oppdaget som godt voksen at Göth var hennes morfar. Teege er tysk og har mørk hudfarge fra sin nigerianske far. Hun skrev da boken som i engelsk oversettelse My Grandfather Would Have Shot Me: A Black Woman Discovers her Family's Nazi Past (2015, tysk: Amon. Mein Großvater hätte mich erschossen, 2013). Teege hadde før dette studert og arbeidet i Israel i fem år, lært hebraisk og blitt venner med etterkommere av holocaustoverlevende. 

Teege så Schindlers liste da den ble vist på israelsk fjernsyn mens hun var student i Tel Aviv og ikke visste hvem morfaren var. Hun hadde da etternavnet Göth og antok at det var en tilfeldighet. Teege ble som barn plassert i fosterhjem og holdt kontakten med mormoren. Teege fikk vite om slektskapet da hun tilfeldigvis kom over en bok og oppdaget at den handlet om hennes biologiske mor Monika Hertwig og livet som datter av Göth.

 Karriere under nazismen 
Göth gikk i 1925 inn i ungdomspartiet til nazipartiet i Østerrike. Nazismen var populær blant studenter og gymnaselever i Østerrike på den tiden. I 1927 sluttet Göth seg til Steirischer Heimatschutzverband Wien, en fascist og radikalt antisemittisk del av Heimwehr (en konkurrent til de østerrikske nazistene). Han ble medlem av det østerrikske nasjonalsosialistiske partiet DNSAP i 1930 (trolig forlat han samtidig Heimwehr), og han sluttet seg samme år til den østerrikske grenen av Schutzstaffel med medlemsnummer 43673. Det er lite kjent hva hans første tjeneste gikk ut på, da SS på denne tiden var forbudt i Østerrike og opptrådte som en undergrunnsorganisasjon. 

I 1933 ville østerrikske myndigheter arrestere Göth for terroristvirksomhet (Engelbert Dollfuß søkte å fjerne nazistene) og han flyktet da til Tyskland der Hitler og hans nazister allerede satt med makten. Det er ikke kjent om han var aktiv i SS mellom 1934 og 1937. Han slo seg ned i München og returnerte til Østerrike etter Anschluss. Göth var i likhet med mange andre medvirkende til holocaust østerriker. Etter den tyske invasjonen av Polen i 1939 begynte han som SS-administrator og arbeidet særlig med fordriving av polske innbyggere (inkludert jøder) fra den vestlige delen av Polen. I juli 1942 inspiserte han Poniatowa og anbefalte anlegg av en leir for jødiske tvangsarbeidere der. Han skal fram til Anschluss i 1938 ha tjenestegjort i Allgemeine-SS i Wien og oppnådde graden SS-Oberscharführer rundt 1937. Deretter tjenestegjorde han i et SS-regiment i Wien og ble i 1941 forfremmet til SS-Untersturmführer. 

 Tjeneste i det okkuperte Polen 
Göth forlot Wien i august 1942 og sluttet seg til staben til SS-Brigadeführer Odilo Globocnik som var Höherer SS- und Polizeiführer i Lublin.Perz, B. (2015). The Austrian Connection: SS and Police Leader Odilo Globocnik and His Staff in the Lublin District. Holocaust and Genocide Studies, 29(3), 400-430. Under Globocnik demonstrerte Göth sin administrative effektivitet ved internering og deportering av jøder. I 1942 medvirket han i Operasjon Reinhard i Hermann Höfles stab; på grunn av hemmeligholdet er få detaljer kjent om Göths arbeid for Höfle. Höfle var ansvarlig for planlegging av samling av jøder fra gettoene og deportasjon til utryddelsesleirene. Göth forlot Lublin i februar 1943 trolig på grunn av uoverenstemmelse med Höfle eller Odilo Globocnik.

 Konsentrasjonsleiren i Płaszów 

Etter seks måneder hos Globocnik ble han overført til Kraków for å arbeide for SS-Sturmbannführer Willi Haase som i februar 1943 satte Göth til å anlegge en liten tvangsarbeidsleir like sørøst for Kraków, i området Płaszów der det var et steinbrudd. Leiren var påbegynt sommeren 1940 på stedet der det var jødiske gravlunder. Gravsteinene ble brukt som veidekke. Det var opprinnelig en underleir til Majdanek og underlagt HSSPF Friedrich Wilhelm Krüger; senere underlagt WVHA og Oswald Pohl. Den fungerte dels som transittleir der 150.000 mennesker var innom leiren mens den var i bruk. Vaktene var for en stor del etnisk ukrainske fra Polen eller fra leirer med sovjetiske krigsfanger.   

Leiren hadde opprinnelig 2000 fanger, da ghettoen i Kraków ble oppløst økte tallet til 12.000 og da de jødiske ungarerne ble deportert på forsommeren 1944 økte leiren til 22.000 fanger. I januar 1944 ble Göth kommandant for konsentrasjonsleiren Płaszów noe han var til september 1944. I denne perioden medvirket han til stenging av ghettoene i Tarnów og Kraków samt arbeidsleiren Szebnie. Jødene fra disse stedene ble sendt til dødsleirene eller tvangsarbeidsleiren. Han ble her en ordinær SS-offiser i konsentrasjonsleir-tjenesten og ble 11. februar 1943 beordret til å bygge og lede en konsentrasjonsleir i Płaszów. Ved hjelp av slavearbeidere tok dette arbeidet kun en måned. 

Den jødiske gettoen i Kraków ble 13. og 14. mars 1943 tømt for innbyggere, og de gjenlevende ble overført til den nye leiren. Rundt 2 000 mennesker døde under evakueringen. Gamle og svak ble sendt til Auschwitz mens de arbeidsføre ble ført til Płaszów. De som forsøkte å unnslippe forflytningen til Płaszów ble skutt og Göth deltok selv i skytingen. Under den senere rettssaken mot Göth ble han dømt for selv å ha skutt en rekke av disse. Vitner fortalte hvordan han kunne gå ut på balkongen for skyte noen tilfeldige personer og deretter gå tilbake til kontoret for å diktere brev.Pearce, C. (2010). The Role of German Perpetrator Sites in Teaching and Confronting the Nazi Past. In: Niven, B., Paver, C. (eds) Memorialization in Germany since 1945. Palgrave Macmillan, London. https://doi.org/10.1057/9780230248502_16

Et par dager etter ankomst til Płaszów fikk han to kvinner hengt (som hadde tatt seg tilbake til ghettoen uten tillatelse) for å statuere et eksempel. Han straffet selv ulydige fanger med kraftig piske og skjøt selv flere av dem.

Han stengte 3. september gettoen i Tarnów og ledet arbeidet med å sende 10.000 mennesker med tog til Auschwitz og Płaszów. Barn i Tarnów ble skilt fra mødrene og sendt til Auschwitz. Senere på høsten avviklet han tvangsarbeidsleiren i Szebnie 60 km sør for Tarnow der det var 5500 polske fanger hvor 4000 jødiske. Mellom september 1943 og februar 1944 beordret han flere hundre jødiske fanger i Szebnie drept, de øvrige ble sendt i gasskammeret i Auschwitz. De etnisk polske fangene i Szebnie sendte han til Płaszów.

Göth fikk i 1943 et dobbelt avansement, da han ble forfremmet direkte til SS-Hauptsturmführer, og slik hoppet over graden Obersturmführer. Forfremmelsen kan ha kommet etter arbeidet med stengingen av Krakow-gettoen og kanskje etter Friedrich Wilhelm Krügers inspeksjon av Płaszów. Samtidig ble han utnevnt til offiser i Waffen-SS. Han fortsatte som kommandant for leiren i Płaszów. Göth var beryktet for hvordan han jevnlig personlig drepte tilfeldige fanger i leiren, blant annet hvordan han, dels som skytetrening, skjøt fanger i leiren fra balkongen i huset hvor han bodde.

 Senere virke under nazismen 
Göth ble 13. september 1944 overført fra Płaszów til Berlin for å arbeide i SS-Wirtschafts-Verwaltungshauptamt («SS økonomi- og administrasjonavdeling»). Her ble han i september 1944 arrestert av tyske myndigheter, anklaget for å ha stjålet eiendeler fra jøder, da disse ifølge loven tilhørte staten. Han ble også anklaget for drap med egoistiske, sadistiske eller seksuelle motiv (noe som var straffbart). SS’ interne etterforskere tiltalte Göth for 13. august 1944 å ha drept sin personlige assistent Wilek Chilowicz og hans familie. Chilowicz kjente til at Göth hadde sneket til seg store verdier og Göth drepte Chilowicz for å hindre at tyveriet ble avslørt. 

Saken mot Göth ble ikke fullført på grunn av det generelle sammenbruddet i det tyske regimet ikrigens sluttfase. Göth ble i stedet overført til sanatoriet i Bad Tölz, hvor det ble fastslått at han hadde mentale problemer, nyre- og leverproblemer, og led under diabetes. Overdreven alkoholbruk hadde trolig medvirket til helseproblemene.

 Arrestasjon og rettsoppgjør 
I februar 1945 ble han arrestert av amerikanske soldater fra General Pattons enheter og overført til Dachau, som da var omgjort til fangeleir for tyske krigsfanger. Han ga seg ut for å være vanlig Wehrmacht-offiser, men ble gjenkjent av fire tidligere fanger fra Płaszów. Josef Lewkowicz hadde mistet familien under holocaust og hadde selv tilbragt krigen i forskjellige konsentrasjonsleirer inkludert Płaszów. Lewkowicz laget etter krigen en liste over SS-folk, inkludert Göth, som han mente burde straffeforfølges. Sammen med andre etterforskere begynte han spørre ut internerte i Dachau og kom over Göth; i raseri gikk Lewkowicz løs på Göth. Flere vitner kom til Dachau for å fortelle om det Göth hadde bedrevet.
 Rettssak og henrettelse i Polen 
Göth ble utlevert til Polen sammen med Rudolf Höss og stilt for retten ved Polens nasjonale tribunal (Najwyzszy Trybunal Narodowy) i 1946. Bare syv saker ble ført for dette tribunalet før det ble oppløst. Sakene ble gjennomført i henhold Moskva-deklarasjonen av 1943 som forutsatte at forbrytere under tyske okkupasjon skulle utleveres til landet der forbrytelsen ble begått. Til forskjell fra rettssakene i Sovjetunionen gjorde prosessene i Polen det klart at ofrene var jøder og at det dreide seg om folkemord («holocaust» var ikke et vanlig uttrykk på den tiden) som omfattet både jøder og ikke-jøder. Sakene mot Göth og Höss fokuserte på mord, tortur og mishandling av jøder, etniske polske og sovjetiske krigsfanger. Han ble ikke tiltalt for folkemord, men begrepet ble brukt for å beskrive Göths forbrytelser. Aktor fremholdt at folkemord var en forbrytelse mot menneskeheten og derfor en del av internasjonal strafferett. Dommerne la til grunn at det hadde pågått folkemord i fysisk, biologisk og kulturell forstand - i tråd med Raphael Lemkins opprinnelig definisjon av folkemord. 

Saken mot Göth begynte 27. august 1946 og varte i to uker og anklagen omfattet drap på «omkring» 8.000 personer i Płaszów (personlig eller ved ordre) samt mishandling av fanger slik at de døde. Under rettssaken beskrev påtalemakten i detalj nazistenes forfølgelse av Polens jødiske befolkning. Retten konkluderte med at Göth ikke var en krigsfange, men en kriminell som medvirket i nazistenes kriminelle organisasjoner (NSDAP, SS) ved massemordet på jødene i Krakow. Ifølge vitner medvirket Göth egenhending i tortur på og drap av internerte i Płaszów, blant annet skal Göth ha knust skallen på internerte mistenkt for å planlegge flukt. Han skal blant annet ha beordret 1200 eldre og barn sendt til Auschwitz. Under stengingen av Tarnów getto skjøt og drepte han egenhendig og opp mot 90 kvinner og barn. Ifølge tiltalen sørget Göth for å sende 8000 mennesker fra Tarnow samt 3000 fra Bochnia getto til utryddelselsleiren Auschwitz; det er uklart hvor mange av disse som kom frem i live til Auschwitz. Ifølge vitner var det få naturlige dødsfall i Płaszów og at antall myrdet i leiren var 8000 til 10.000. 

Han ble funnet skyldig på alle punkter og retten avviste at Göths virksomhet var militært begrunnet. Göth fikk anledning til å søke om benådning, men kunne ikke anke saken. Han ble hengt 13. september i Płaszów uten publikum til stede. Bøddelen feilberegnet taulengden og først på tredje forsøk lykkes de å ta livet av ham. Arthur Greiser ble tidligere i 1946 hengt foran 15.000 ved det som var den siste offentlige henging i Polen.Bazyler, M. J., & Tuerkheimer, F. M. (2015). Forgotten trials of the Holocaust. New York University Press.

Sakene mot Göth og Greiser ble fullført før Nürnbergprosessen og de polske dommerne var de første som brukte begrepet folkemord. UN War Crimes Commission regnet sakene mot Göth, Greiser og Höss som folkemordsprosesser. Polske myndigheter ønsket at sakene både skulle tjene til å straffe forbrytere og tjene pedagogiske formål ved å vise omverden lidelsene den tyske okkupasjonen hadde påført Polen. De allierte avviste polske myndigheter ønske om spesiell status i Nürnbergprosessen og det var derfor viktig for polske myndigheter å gjennomføre sitt eget tribunal. Tribunalet omtales til dels som "Polens Nürnberg". Tribunalets jurisdiksjon og myndighet ble fastsatt i et dekret fra januar 1946. Tidligere hadde Lublin-komiteen, som med Stalins støtte erklærte seg som landets regjering etter krigen, utstedt dekreter om straffeforfølging av forrædere og fascistiske forbrytere. Tribunalets dommer var endelige uten ankemulighet, men presidenten hadde mulighet til benådning eller straffereduksjon. Historieprofessor Alexander Prusin mente at tribunalet holdt god juridisk standard. 

 Skildring i Schindlers liste 
Göth ble igjen kjent gjennom Steven Spielbergs dramafilm Schindlers liste fra 1993, hvor han portretteres av Ralph Fiennes, som for innsatsen ble nominert til Oscar for beste mannlige birolle. Det amerikanske filminstituttet har kåret figuren til filmhistoriens 15. beste skurkeskikkelse.

 Grader i SS 

 SS-Mann, 1930
 SS-Oberscharführer: rundt 1937
 SS-Untersturmführer: juli 1941
 SS-Hauptsturmführer: juli 1943

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Dommen mot Amon Göth (engelsk)

Kategori:Personer fra Wien
Kategori:SS-offiserer
Kategori:Personell ved tyske konsentrasjonsleire
Kategori:Østerrikere fra andre verdenskrig
Kategori:Personer tilknyttet det tredje rike
Kategori:Medvirkende til Holocaust
Kategori:Medlemmer av NSDAP (innmeldt 1925–1932)
Kategori:Østerrikere dømt for forbrytelser begått under andre verdenskrig
Kategori:Personer dømt for krigsforbrytelser
Kategori:Henrettede personer
Kategori:Personer henrettet ved hengning