Stor fliksidedøgnflue

Stor fliksidedøgnflue (Siphlonurus aestivalis) er en døgnflue som tilhører familiegruppen fliksidedøgnfluer eller svømmedøgnfluer. Gruppens ulike norske navn har oppstått på grunn av ulike norske dialekter og fra litteraturen.

 Utseende 
 Voksne (imago) 
Kroppen er 10-15 millimeter lang, oftest brunlige eller gråbrune på farge. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci). Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. De er klare, uten flekker, med markerte, mørke årer. Fra den bakerste lengdeåren i forvingen går det flere, korte, bølgete tverr-årer til bakkanten. Bakvingene er godt utviklet og ganske store, de mangler en utvidelse ved basen. Beina er slanke, frambeina er lange og tynne. Bakfoten (tarsen) er lengre enn leggen (tibia). Hannen har store litt utstående fasettøyne. 

 Nymfer/larver 
Nymfene er mellom 10-15 millimeter lang, vanligvis gulbrun på farge. De mangler mørkere eller tydelige tverrbånd eller flekker langs ytterkanten av bakkroppsleddene. De små piggene på oversiden av det åttende bakkroppsleddet er like lange, både midt på og i bakkanten. Lengst bak på bakkroppen er det tre haletråder (cerci), som er kortere enn bakkroppen. Langs bakkroppssidene har de  seks par bladformede trakégjeller med tydelige, mørke trakéer. På de to første bakroppsleddene (nærmest brystet) er gjellene doble, de andre leddene har enkle gjeller. Hodet er ganske bredt og har runde fasettøyne. Maxillarpalpens (de lengste og øverste «munnføttene») andre ledd har en dobbel rad med like lange hår på innsiden.

 Levevis 
Stor fliksidedøgnflue finnes i og ved ferskvann, i innsjøer eller rolige partier i elva. Den finnes helst der vannet er ganske rent. Den lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer. Eggene slippes av hunnen ned på vannoverflaten. De synker straks til bunnen. Nymfene lever nedgravd i bunnmaterialet, i mudder og sand på bunnen. De spiser små partikler av organisk materiale, som alger, planterester  eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr. I Norge har den vanligvis et nymfestadium på 2 år.

Stor fliksidedøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk). Ved klekking vil subimagostadiet flyte opp til overflaten, hvorpå døgnfluen svømmer inn til land. Der kryper den opp i vegetasjonen før imago klekkes.

De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjeldent mer enn ett døgn.

 Systematisk inndeling 

 Orden Døgnfluer (Ephemeroptera)
 Familie Fliksidedøgnfluer eller svømmedøgnfluer (Siphlonuridae)
 Stor fliksidedøgnflue Siphlonurus aestivalis (Eaton, 1903)

 Litteratur 
 Johansen, G.O. og Lunde, V. 1993. Sjekkliste for norske døgnfluer (Ephemeroptera) med forslag til norske navn. Norsk entomologisk forening, InsektNytt 18(3-4), s. 19-22
 Arnekleiv, Jo Vegar. 1995. Døgnfluelarver. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 14,  45 sider.
 Puthz, V. 1978. Ephemeroptera.  Limnofauna Europaea, J. Illies (ed.). Fischer Verlag, Stuttgart. side 256 – 263.

 Eksterne lenker 

 Norsk Entomologisk forening

Kategori:Døgnfluer