Bladkrage

Bladkrage eller bladkrave,Den store danske om «bladkrave»Oppslagsordet «bladkrave» i Ordbog over det danske Sprog også kalt rabatt,Oppslagsordet «rabatt» i Det Norske Akademis ordbokOppslagsordet «rabat» i Ordbog over det danske Sprog er en type stor, glatt krage av tynt, oftest hvitt lerretsstoff som var på moten i Europa på 1600-tallet. Betegnelsen brukes ofte spesielt om en videreutviklet versjon av denne kragetypen i form av en halskledning med et knyttebånd og to rektangulære fliker som henger ned foran. Bladkrager har siden da blitt båret som embetsplagg av prester og jurister i flere land. 

Flikene på prestekrager kalles på svensk elva og på engelsk (preaching] bands. 

 Historie og bruk 
Bladkrager oppstod i den europeiske mannsdrakten som en enklere variant av de store kniplingskragene. Bladkrage som løs snipp eller halstørkle med to stive fliker kom omkring 1700. Denne kragetypen har fra da av blitt båret som del av embetsdrakten for akademikere i flere land. Det gjelder blant andre katolske prester og biskoper samt jurister og dommere i Storbritannia og Frankrike. Også svenske prester bar bladkrage fram til 1950-tallet.

Bladkrage kalles tidvis også rabatt, et ord som betyr «nedbrettet krage». Betegnelsen brukes i drakthistorien likevel oftest om jakkeslagene på europeiske uniformsfrakker på 1700- og 1800-tallet. Disse slagene hadde som regel en rad knapper og en annen farge enn hovedfargen på plagget ellers.

 Andre prestekrager 
Mens bladkrage ble prestekrage i mange europeiske land, ble det i 1629 forbudt for danske prester å bære bladkrage ved kirkelige handlinger.
Den tradisjonelle prestekragen i Danmark og Norge var isteden hvit pipekrage. Det er en sirkelrund krage der stoffet er kraftig foldet, stivet og samlet til en bred halsring av rørformede piper. Pipekrager i ulike varianter var opprinnelig moteplagg for kvinner og menn i den europeiske overklassen på 1500-tallet.

Bladkrage som geistlig draktelement er i dag mange steder erstattet av en enkel ståkrage eller løs halsring laget av hvitt, stivt materiale. Den bæres til svart, fotsid prestekjole (soutane) eller til svart skjorte, da i form av en firkantet, hvit «kragelapp» (egentlig en del av en hvit halsring) i halsgropa mellom vanlige nedbrettede skjortekrager. Slike krager blir  på engelsk clerical collar og på tysk kalt Kollar (begge ord dannet av det latinske collare som betyr «halsbånd») og er vanlig blant romersk-katolske og anglikanske prester.

 Se også 
 Pipekrage, stivet, rund motekrage på 1500-tallet som siden ble prestekrage i Norge
 Kniplingskrage
 Kalvekryss, plissert kniplingskrage eller rysjer på skjortebrystet i herremoten på 1600- og 1700-tallet
 Amikt, firkantet linklede brukt som liturgisk halsduk

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Drakttilbehør
Kategori:historiske klær
Kategori:Prestedrakter