Danmarks kulturkanon

Flora Danica ble grunnlagt av Georg Christian Oeder, som var leder for redaksjonen av verket til han mistet sin stilling som følge av avsettelsen av Struensee i 1772. Flora Danica er tatt opp i Kulturkanonen under design og kunsthåndverk.
Danmarks kulturkanon (eller bare Kulturkanonen) er en liste med 108 kunstverker. Listen ble utviklet fra 2005–2006 som et statlig initiert forsøk på en kanondannelse av essensielle verk i Danmarks kunst- og kulturarv.

Kulturkanonen ble lansert av daværende kulturminister Brian Mikkelsen høsten 2004. Senere satte Kulturministeriet ned syv såkalte kanonutvalg, bestående av i alt 35 medlemmer, som i april 2005 startet arbeidet med å velge ut hovedverker i den danske kulturarven. Formann for de syv utvalgene under ett ble professor Jørn Lund. Verkene ble valgt innenfor kategoriene arkitektur, design, billedkunst, teater, litteratur, film og musikk. Dessuten ble det utarbeidet en særlig kanon for barnekultur. Kulturkanonens endelige innhold ble publisert 24. januar 2006Om Kulturkanonen og er nedenfor anført etter de forskjellige kategoriene.

Kulturkanonen er ment å være en introduksjon til den danske kulturarven og utgangspunkt for videre lesing og debatt. Som oppfølger til selve kanonen ga Kulturministeriet ut boken Kulturkanon skrevet av Mette Viking og Erik HøvringWebCitation Kulturkanon: Mette Viking og Erik Høvring senere samme år. Kulturkanonen fikk også eget nettsted.

Prosessen med utvelgelsen av kanonen og det endelige innholdet fikk kritikk fra flere hold og en rekke alternative kanoner er blitt foreslått, dels innenfor de åtte offisielle kategoriene, dels på områder som ikke er med i Kulturkanonen. Også flere av dem som ble utpekt til en del av kulturkanonen, har tatt avstand fra den.Kim Larsen og Savage Rose raser mod kulturkanonen Kulturminister Brian Mikkelsen ble sterkt kritisert for å ha blandet sin egen politiske kultur- og verdikamp sammen med kulturkanonen på De Konservatives landsmøte.Ministeren skal stå skoleret om kulturkanonen Brian Mikkelsen beklaget senere uttalelsen, men gjentok etterpå sammenblandingen, noe som møtte gjentatt kritikk fra enkelte av kanonutvalgenes medlemmer.

 Arkitektur 
I utvelgelsen av verker til kanonen for arkitektur lå kravet om at Kanonutvalget skulle velge 12 verker og utvalget av verker skulle inneholde både bygningskunst og landskapskunst. Utvalget hadde mange diskusjoner om kriteriene for utvelgelse og satte opp noen definisjoner.

De to viktigste utvelgelseskriteriene var: «...arkitektonisk kvalitet, værkets egen syntese og værkets samfundsmæssige betydning og kraft, herunder værket som repræsentant for et værdisæt i dansk arkitektur.»

Begrepet «dansk arkitektur» ble definert som bygningsverk i Danmark tegnet av en eller flere danske eller utenlandske arkitekter og/eller verk i utlandet tegnet av danske arkitekter.

Kanonutvalget besto av: Arkitekt Lone Wiggers (formann), arkitekt, professor Carsten Juel-Christiansen, dr.agro., professor Malene Hauxner, arkitekt Lars Juel Thiis, direktør og arkitekt Kent Martinussen.

BygningStedÅrArkitektBilde Hover kirke  Hover Sogn, Jylland  12. århundre  Ukjent  75px|Hover kirke Glorup herregård  Svindinge Sogn, Nyborg, Fyn  12. århundrebygget om 1742—1743 1762—1765og 1773—1775  Philip de Lange, Christian Joseph Zuberog Nicolas-Henri Jardin  75px|Glorup herregård Frederiksstaden  København  1749—1771  Nicolai Eigtved  75px|Amalienborg Vor Frue kirke  København  1811—1829  C.F. Hansen  75px|Vor Frue kirke Dyrehaven  Klampenborg, Sjælland  1846  Rudolph Rothe  75px|Vesthus Lægeforeningens boliger—Brumleby  Østerbro, København  1854—1856  Michael Gottlieb Bindesbøllog Vilhelm Klein  75px|Lægeforeningens boliger Mariebjerg kirkegård  Gentofte, Sjælland  1925—1935  G.N. Brandt 75px|Mariebjerg kirkegård  Aarhus Universitet  Aarhus  1931  Kay Fisker, C.F. Møller, Povl Stegmannog C.Th. Sørensen  75px|Aarhus Universitet Aarhus rådhus  Aarhus  1937—1942  Arne Jacobsenog Erik Møller  75px|Århus Rådhus Fingerplanen  København  1947  Peter Bredsdorff  75px|Fingerplanen Operahuset i Sydney  Sydney  1957—1973  Jørn Utzon  75px|Sydney Opera House Østbroen, Storebælt  Sjælland og Fyn  1991—1998  Dissing+Weitling  75px|Storebæltsbroen

 Billedkunst 
Kanonutvalget for billedkunst satte som et kriterium for at et verk skulle være kanonisk at kunstnerens livsverk måtte være avsluttet. Et annet moment de var enige om, var at bare de verkene skulle være med som en av utvalgsmedlemmene brant for. 
På denne måten ble det i første omgang konsensus om syv verker. Hver av utvalgets fem medlemmer kunne deretter velge et verk hver. 

Kanonutvalget besto av: Billedhugger, professor Hein Heinsen (formann), direktør Hans Edvard Nørregård-Nielsen, kunsthistoriker Bente Scavenius, billedkunstner, professor Bjørn Nørgaard, billedkunstner og forfatter Sophia Kalkau.
VerkStedÅrKunstnerBilde Solvognen  Nationalmuseet  ca. 1300 f.Kr.  Ukjent  75px|Solvognen «Oppstandelsen»  Undløse kirke  ca. 1440  Unionsmesteren 75px|Kalkmalerier i Undløse kirke Bordesholmalteret  Domkirken i Slesvig  Fullført 1521  Hans Brüggemann  75px|Bordesholmalteret Rytterstatuen av Frederik V  Amalienborg  Avsluttet i 1771  J.F.J. Saly  75px|Statue av Frederik V «Jason med det gyldne skind»  Thorvaldsens Museum  Fullført 1828  Bertel Thorvaldsen  75px|Jason med det gyldne skind «Udsigt gennem tre af de nordvestlige buer i Colosseums tredje stokværk»  Statens Museum for Kunst  1813—1816  C.W. Eckersberg  75px|Udsigt gennem tre af de nordvestlige buer i Colosseums tredje stokværk «Efterårsmorgen ved Sortedamssøen»  Ny Carlsberg Glyptotek  1838  Christen Købke  75px|Efterårsmorgen ved Sortedamssøen «Støvkornenes dans i solstrålerne»  Ordrupgaard  1900  Vilhelm Hammershøi  75px|Støvkornenes dans i solstrålerne «Sommerdag ved Roskilde Fjord»  Randers kunstmuseum  1900  L.A. Ring 75px|Roskilde Fjord «Det Store Relief»  J.F. Willumsens museum  1923—1928  J.F. Willumsen  «Stående kvinde»  Göteborgs konstmuseum  1937—1943  Astrid Noack  «Stalingrad»  Museum Jorn, Silkeborg  1957—1972  Asger Jorn 

 Design og kunsthåndverk 
Kanonutvalget for design og kunsthåndverk plukket ut 12 verker. Dette er verker utvalget mente var relevante i den tiden de ble skapt, samt at de har bruks- og erkjennelsesverdi fremdeles. Verkene er også vesentlige i et internasjonalt perspektiv.

Kanonutvalget besto av: Arkitekt og lektor Merete Ahnfeldt-Mollerup (formann), designer og keramiker Erik Magnussen, designer Astrid Krogh, keramiker Ursula Munch-Petersen, designer Louise Campbell.
VerkSkaperÅrBilde Vikingskipet Skuldelev 2 Ukjent  ca. 1042  75px|Skuldelev 2 Flora Danica (bokverket) og «Flora Danica» (serviset) Georg Christian Oeder (bokverket), Johann Christoph Bayer (dekoren av serviset),med flere kunstnere  1761—1883  75px|Flora Danica Thorvald Bindesbølls livsverk  1846—1908  75px|Thorvald Bindesbøll Knud V. Engelhardts livsverk  1882—1931  75px|Knud V. Engelhardt Marie Gudme Leths livsverk  1895—1997  PHs skjermsystem  Poul Henningsen  1925—utvikles stadig  75px|PHs skjermsystem Teservise  Gertrud Vasegaard  1956  Gedser forsøksmølle  Johannes Juul 1957 75px|Gedsermøllens vinger Pantonstolen  Verner Panton  1960   Polyetherstolen  Gunnar Aagaard Andersen  1964  Kevihjulet  Jørgen Rasmussen  1965  75px|Kevihjulet Fiberline fasadesystem  Fiberline Composites og Schmidt Hammer Lassen 2006 

 Film 
Kanonutvalget for film har i utvelgelsen av filmer valgt å fokusere på filmer utvalget mener speiler den danske virkeligheten og at de har danske skuespillere. Utvalget har allikevel tatt med filmen Sult, som foregår i Oslo og hvor skuespilleren er svensk.

Kanonutvalget besto av: Filminstruktør Susanne Bier (formann), kunstnerisk leder Vinca Wiedemann, direktør Tivi Magnusson, forfatter og anmelder Ole Michelsen, programsjef Jacob Neiiendam.Filmutvalget fra Kulturkanonen 
VerkSkaperÅrBildeDu skal ære din hustru Carl Th. Dreyer 192575px|Dreyer av Mandelmann Vredens Dag Carl Th. Dreyer 1943  Ditte MenneskebarnBjarne Henning-Jensen 1946 Soldaten og Jenny Johan Jacobsen 1947Sult Henning Carlsen 1966  Bennys badekar Jannik Hastrup og Flemming Quist Møller 1971 Matador Erik Balling 1978—1982  Kunnskapens tre Nils Malmros 1981  Babettes gjestebud Gabriel Axel 1987  Pelle Erobreren Bille August 198775px|August Festen Thomas Vinterberg199875px|VinterbergIdiotene Lars von Trier 199875px|Trier

 Litteratur 
Kanonutvalget for litteratur sier i sin begrunnelse at de har valgt verker som har vist seg å inneholde kvalitet også over tid og «På den baggrund opfatter vi alle de valgte værker som væsentlige bidrag både til dansk litteratur og til dansk kultur i bredere forstand. De er resultater af en original og dristig kunstnerisk indsats, som også er værdifulde. De er værd at bevare for eftertiden, fordi de giver referencepunkter i et moderne globaliseret vidensamfund.»Kanonutvalget for litteratur 

Kanonutvalget besto av: Professor Finn Hauberg Mortensen (formann), professor Erik A. Nielsen, forfatter Mette Winge, forfatter Claes Kastholm Hansen, forfatter Jens Christian Grøndahl.
ForfatterVerkÅrBilde Leonora Christina Jammers Minde 1673—1674, utgitt 1869  75px|Leonora Steen Steensen BlicherPræsten i Vejlbye  1829  75px|Blicher H.C. Andersen Den lille havfrue 1837 75px|H.C. AndersenSøren Kierkegaard  Enten - Eller 1843 75px|KierkegaardJ.P. Jacobsen  Fru Marie Grubbe  1876  75px|J.P. Jacobsen Herman Bang Ved Vejen  1886  75px|Bang Henrik Pontoppidan Lykke-Per  1898—1904 75px|Pontoppidan Johannes V. Jensen Kongens Fald  1900—1901 75px|Jensen Karen Blixen Vintereventyr  1942  Klaus RifbjergOg andre historier  1964 75px|Rifbjerg Inger Christensen Sommerfugledalen 1991  Lyrikkantologi bestående av Folkevisen «Ebbe Skammelsøn» Folkevisen «Germand Gladensvend» Thomas Kingo «Hver har sin Skæbne (Sorrig og glæde de vandre til hobe)»  75px|KingoH.A. Brorson  «Den yndigste Rose er funden» 173275px|BrorsonJohs. Ewald  «Til Siælen. En Ode» 178075px|EwaldSchack von Staffeldt  «Indvielsen» 1804 75px|StaffeldtAdam Oehlenschläger «Hakon Jarls Død eller Christendommens Indførsel i Norge» 1803 75px|OehlenschlägerN.F.S. Grundtvig  «De levendes Land» Trykket første gang i 1883 75px|GrundtvigChr. Winther «Rosa unica»  1849 75px|WintherEmil Aarestrup  «Paa Sneen»  1838 75px|AarestrupHolger Drachmann «Jeg hører i Natten den vuggende Lyd» 187775px|DrachmannSophus Claussen  «Ekbatana»  189675px|ClaussenJeppe Aakjær  «Aften»  191275px|AakjærThøger Larsen «Den danske Sommer» 1914Tom Kristensen «Det er Knud, som er død»  1936Jens August Schade «Læren om staten»  192875px|SchadeGustaf Munch-Petersen «det underste land»  1933Thorkild Bjørnvig  «Anubis» 1955 Ole Sarvig «Regnmaaleren»  1943Morten Nielsen «Øjeblik»  1945Frank Jæger«Sidenius i Esbjerg»  1959 Ivan Malinowski «Myggesang»  1958Per Højholt «Personen på toppen»  1985Henrik Nordbrandt «Violinbyggernes by» 1985

 Musikk 
Kanonutvalget for musikk sier i sin begrunnelse at de har lagt vekt på spennvidden innen dansk musikk og at de vil sette fokus på verkene fremfor den enkelte kunstners biografi. Utvalget presenterer to lister; en med partiturmusikk og en med populærmusikk og sier: 
«Fra Weyses Morgen- og aftensange over Carl Nielsen, Rued Langgaard og guldalderjazz til ‘Dansevise’, Kim Larsen og TV-2. Derfor præsenterer udvalget to lister, én med populærmusik og én med partiturmusik. De to lister skal dog alligevel opfattes som en samlet helhed. Uden Carl Nielsen ingen Kim Larsen og så fremdeles.»Kanonutvalget for musikk 

Kanonutvalget besto av: Kor- og orkestersjef Per Erik Veng (formann), forfatter Jørgen I. Jensen, redaksjonssjef Torben Bille, forskningsbibliotekar og forfatter Inger Sørensen, musiker og forfatter Henrik Marstal.

Kunstmusikk
Komponist/tekstforfatterVerkÅrBildeF.L.Æ. Kunzen Holger Danske 178975px|KunzenC.E.F. Weyse Otte Morgensange og Syv Aftensange  1837 og 1838 75px|Weyse H.C. LumbyeTre galopper: Telegraph-Galop, «Champagnegaloppen» og Kjöbenhavns Jernbane-Damp-Galop 1844, 1845 og 184775px|Lumbye Niels W. Gade «Elverskud» 1854 75px|GadeJ.P.E. HartmannVølvens Spaadom  1872 75px|HartmannPeter Heise «Drot og marsk» 187875px|Heise Carl Nielsen Maskarade 1906 75px|NielsenCarl Nielsen  Symfoni nr. 4 Det Uudslukkelige 1916 Rued LanggaardAntikrist 1923 75px|LanggaardPer Nørgård Symfoni nr. 3  1976 Pelle Gudmundsen-Holmgreen Symfoni-Antifoni  1978 Høyskolesanger–Sangantologi  C.E.F. Weyse (1826) Tekst: N.F.S. Grundtvig «Den signede dag med fryd vi ser» 1826Folkemelodi, tekst folkevise, gjendiktet av Svend Grundtvig «Det var en lørdag aften»  1849 75px|Svend GrundtvigFolkemelodi og tekst fra Mariagerområdet. «En yndig og frydefuld sommertid»  Trykket i A.P. Berggreens Danske folkesange 1869Melodi Carl Nielsen og tekst Ludvig Holstein «Vi sletternes sønner» Melodi 1906, tekst 1903 Melodi Carl Nielsen og tekst Jeppe Aakjær«Jens Vejmand» Melodi 1907, tekst 1905  Melodi Thomas Laub og tekst St.St. Blicher«Det er hvidt herude»  Melodi 1914, tekst 1838Melodi Oluf Ring og tekst Thøger Larsen  «Danmark, nu blunder den lyse nat» Melodi 1922, tekst 1914 Melodi Poul Schierbeck og tekst H.C. Andersen «I Danmark er jeg født»Melodi 1926, tekst 1850Melodi Thorvald Aagaard og tekst L.C. Nielsen «Jeg ser de bøgelyse øer» Melodi 1931, tekst 1901 Melodi Otto Mortensen og tekst Helge Rode«Du gav os de blomster, som lyste imod os» Melodi 1939, tekst 1921Melodi Otto Mortensen og tekst Alex Garff «Septembers himmel er så blå» Melodi og tekst 1949Melodi P.E. Lange-Müller /Shu-Bi-Dua og tekst Holger Drachmann «Vi elsker vort land» Melodi 1887 og 1980, tekst 1885

Populærmusikk
Komponist/tekstforfatterVerkÅrBildeKai Normann Andersen  Et utvalg av 12 sanger : «Musens sang», «Den allersidste dans», «Pige træd varsomt», «Å hvor jeg, ih, hvor jeg, uh hvor jeg vil», «I dit korte liv», «Man binder os på mund og hånd», «Alle går rundt og forelsker sig», «Gå ud og gå en tur», «Glemmer du», «Titte til hinanden», «Drømmeland» og «Gå med i lunden»  1925—1959Dansk Guldalderjazz  Dansk Guldalderjazz Vol. 1–4  1940—1949Savage Rose  The Savage Rose  1968Kim Larsen  Værsgo  1973 75px|Kim LarsenBenny Andersen og Povl Dissing  Svantes Viser  197375px|Dissing Gasolin' Live sådan 1976 Kliché  Supertanker  1980 C.V. Jørgensen Tidens Tern  198075px|Jørgensen Sebastian Stjerne til støv  1981 75px|Sebastian Palle Mikkelborg med Miles Davis  Aura  1984/1985  tv·2  Nærmest lykkelig  1988 Evergreens (sangantologi)   Sven Gyldmark/Poeten  «Solitudevej» - Sunget av Elga Olga Svendsen. Fra Cirkusrevyen 1953 Sven Gyldmark & Erik Leth  «Er du dus med himlens fugle» - Sunget av Poul Reichhardt.  Fra filmen Vagabonderne på Bakkegården 1958  Vidar Sandbeck & Peter Mynte - single «Heksedans (her kommer mutter med kost og spand)» Sunget av Raquel Rastenni.  1960  Bjarne Hoyer & Ida From  «To lys på et bord» - Sunget av Otto Brandenburg Fra Dansk Melodi Grand Prix 1960 Otto Helge Francker & Sejr Volmer-Sørensen  «Dansevise» - Fremført av Grethe Ingmann og Jørgen Ingmann.  Fra Dansk Melodi Grand Prix 1963  Bent Fabricius-Bjerre & Klaus Rifbjerg  «Duerne flyver» - Sunget av Cæsar.  Fra filmen Jeg er sgu min egen 1967  John Mogensen «Så længe jeg lever» - Sunget av John Mogensen.  Single 1970, også på albumet John Mogensen: John 1973  Anne Linnet/Anne Linnet  «Smuk og dejlig» fremført av Shit & Chanel. Fra albumet Shit & Chanel, 197575px|LinnetPeter A.G. Nielsen/Gnags «Under Bøgen» - Fremført av Gnags. Fra albumet Er du hjemme i aften, 197775px|Nielsen Shu-bi-dua «Danmark» - Fremført av Shu-bi-dua. Fra Shu-bi-dua 78'eren, 1978 Frans Bak & Per Nielsen  «Danse i måneskin» - Fremført av Trine Dyrholm & Moonlighters.  Fra Dansk Melodi Grand Prix, 1987  Lars Lilholt «Kald det kærlighed» - Fremført av Lars Lilholt Band.  Fra Lars Lilholt Band: Portland, 198675px|Lilholt

 Scenekunst 
Kanonutvalget for scenekunst sier i sin begrunnelse at de har kommet frem til utvalget ved å plukke ut verker de anser representerer noe nytt i sin samtid: «Værket skal repræsentere et nybrud, skal fortælle en medrivende, fællesmenneskelig historie, der rækker ud over sin tid. Det skal kunne udfordre publikum og teaterfolk af i dag, have vist sig holdbart i virkelighedens verden og repræsentere et unikt håndværk. Det skal kunne spilles i dag og give mening for dem, der vil fortælle historien, men først og fremmest for det publikum, der skal modtage og bruge det.»Kanonutvalget for scenekunst 

Kanonutvalget besto av: Teatersjef Flemming Enevold (formann), sjefdramaturg Karen-Maria Bille, dramatiker Jokum Rohde, skuespiller Sonja Richter, forfatter og anmelder Erik Aschengreen.
SkaperVerkÅrBilde Ludvig Holberg Jeppe på Bjerget 1722 75px|Holberg Adam Oehlenschläger Aladdin, eller Den forunderlige Lampe 1805 75px|Oehlenschläger August Bournonville og Herman Severin Løvenskiold  Sylfiden  1836 75px|Bournonville Henri Nathansen Indenfor Murene  191275px|Nathansen Kaj Munk  Ordet1932 75px|Munk Kjeld Abell Anna Sophie Hedvig  19394 revynumre: «Man binder os på mund og hånd» (Liva Weel, 1940), «Skolekammerater» (Kellerdirk, 1956), «Brevet til Bulganin» (Osvald Helmuth, 1957), «Fingernummeret» (Dirch Passer, 1974) 1940, 1956, 1957 og 1974Harald Lander og Knudåge Riisager Etudes  1948 Flemming Flindt og Georges Delerue Enetime  1963SolvognenJulemandshæren  1974 Sort Sol Sort Sol live, Carlton og Wurst 1986—1987 Jess Ørnsbo Majonæse 1988

Barnekanon 
Utvalget oppsto spontant under arbeidet med de øvrige kanonområdene. Det er derfor ikke noe selvstendig utvalg, men alle øvrige utvalg har kommet med forslag.
SkaperVerkÅrBilde C.Th. Sørensen Byggelekeplassen  1931Gunnar Nyborg-Jensen (red.)De små synger  1948 Astrid Henning-Jensen Palle alene i Verden (Film) 1949Carl Barks Donald Duck og gullhjelmen  195475px|BarksNanna Ditzel  Høj stol  1955Godtfred Kirk Christiansen Legoklossen  1958 Cecil Bødker Silas og den sorte hoppe 1967 Halfdan Rasmussen & Ib Spang Olsen  Halfdans ABC  1967Katrine Hauch-Fausbøll Kaj og Andrea  1971 ff. Anne Linnet  Go' sønda' morn'  1980 75px|LinnetSøren Kragh-Jacobsen Gummi-Tarzan (Film)  1981Steen KoernerNøtteknekkeren  2003

Kulturministeriets kulturkanon vakte sterk debatt da kanonen kom i 2006; enkelte av kanonutvalgsmedlemmene truet med å trekke seg og flere av de som er utpekt som personer med verk i kanonen ga klart uttrykk for at de ikke ville stå på listen. 

Mette Viking og Erik Høvrings bok Kulturkanon ble delt ut til alle danske skoler sammen med instruksjon om hvordan nettsiden kunne brukes som en inngang til dansk kunst og kultur.

To år etter at Kulturkanonen ble lansert kunne man vanskelig se at den hadde hatt særlig innflytelse og den hadde heller ikke vært benyttet i skoleundervisningen, slik Kulturministeriet hadde håpet.Hvor gemmer kulturkanonen sig?

Se også
 Torben Weinreich – som har angitt en alternativ kanon for barnelitteratur.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Den offisielle hjemmeside for Kulturkanonen med bl.a. filmklipp
 Kulturministeriets hjemmeside
 Kulturkanonen (fil i PDF-format)
 Berlingske Tidendes Kulturkanon
 Berlingske Kulturkanon (fil i PDF-format)
 DRs folkelige kanonprosjekt
 Kulturministeriet om eliteidrettens kanon
 Kulturkanon.dk
 Kulturkanon på Det Kongelige Bibliotek: Litteratur, musikk, scenekunst