Fossen Bratte

Fossen Bratte (også kalt Brudesløret) er en vernetFossen Bratte,  ''NAF foss i Eikedalselva nederst i Eikedalen i Samnanger kommune.

Under den andre verdenskrig var dalen åsted for kampene ved fossen Bratte. Det var en sperrestilling oppe i svingen på vegen der fossen kaster seg ut.

I april 1940 fulgte den tyske fremrykkingen mot Voss tre offensiver: Langs Bergensbanen, gjennom dalføret Granvin-Skjervet og langs Hardangervegen. Her utgjorde fossen Bratte en nesten ugjennomtrengelig sperre der den velter ut fra et smalt gjel. Om ettermiddagen den 22. april 1940 rykket tyske styrker frem mot de norske sikringsstyrkene og frivillige skytterlagsfolk oppstilt ved fossen. I dag står det et minnesmerke over de tre falne nordmennene.Krigsminnet ved fossen Bratte

Det var tre skytterlagsfolk som satte livet til i kampene 23. april 1940 da tyskerne kom bakfra: Arne Soldal, Lars Vangdal og Sjur Mo.Aud Nygård: «Minne om krigsåra», Samnanger historielag (s. 17), årbok 2010
En tysker falt også, og senere omkom to tyske soldater ved fossen Bratte da motorsykkelen deres ikke klarte svingen. I 1954 kjørte en bil utfor, og føreren omkom.Halvor Folgerø: Vestlandsvegar (s. 191-93), Samlaget, ISBN 9-788234-002434

Et ektepar, René Zephir Laigle (28 år) og Ginette Doux Laigle (24 år) var på bryllupsreise da de kjørte utfor vegen 13. juli 1951. De kjørte ut øverst ved fossen, og begge mistet livet. Det er satt opp en minneplakett nederst i dalen.Fossen Bratte, ''World of waterfallsPer Lindberg: «Nygift par mistet livet», Bergensavisen 31. august 2004

Folkene på Storli-gården var opptatt med slåttonnen da de hørte et brak, og så en rød bil rase utfor og knuses ved fossens fot. Like nedenfor fant de en død kvinne. En koffert med herreklær ble også funnet, men først dagen etter fant de eieren omkommet. I bilvraket lå brudekjolen og brudebuketten, inntullet i et slør av tyll. Dette skapte misforståelsen om at hendelsen ga fossen tilnavnet Brudesløret. Det fremgår av avisene fra ulykkestidspunktet at navnet Brudesløret var innarbeidet og i vanlig bruk i 1951.Halvor Folgerø: Vestlandsvegar (s. 191-93)

 Referanser 

Kategori:Samnangers geografi
Kategori:Fosser i Vestland