Buksesmekk

Buksesmekk, bukseklaff eller gylf betegner to overlappende stoffdeler med en åpne- og lukkeinnretning foran på bukser eller andre beinklær. Innretningen har vanligvis én eller flere knapper eller en glidelås. Slike lukninger gjør at buksene blir videre rundt livet når de åpnes. Dermed blir det enklere å ta dem av og på. Åpninga gjør det også lettere for gutter og menn å tisse. Ekstra tildekking med stoff skjuler åpninga og dekker den for vind og vær. Gylfer finnes også i noen kjoler og skjørt.

Ordet gylf betegner en skjult, vertikal lukning med knapper og tøyklaffer på så vel jakker, frakker som bukser. Åpninger der knapper og knappehull er skjult bak en slik tøykant, var imidlertid sjeldne før 1800-tallet. På 1700-tallets knebukser ble splitten og knapperaden foran isteden dekket av en brei klaff eller klapp, et tøystykke med to vannrette knappehull i sidene som ble knappet fast til bukselinninga. Slike buksesmekker ble avløst av gylfen i herrebuksene omkring 1850. 

Breie, klaffeformede buksesmekker er imidlertid beholdt i for eksempel tradisjonelle bunadsbukser, såkalte klaffebrøker, og tyske lederhosen.

Buksesmekk og gylf

Historikk
I middelalderen brukte mennene hoser under trøyer og kjortler. Dette var strømper og løse buksebein som ble båret sammen med skrevkleder eller andre korte underbukser. Da de ettersittende hosene ble sydd sammen til ett plagg på 1400-tallet, og dermed ble bukser, oppstod behovet for en åpning som enkelt kunne åpnes og lukkes uten at man måtte ta av seg plagget. 

De første buksesmekkene var ofte bare splitter foran på buksene, eventuelt dekket med tøystykker, og lukket med dekorative knapper, snorer eller bånd. Disse utviklet seg snart til imponerende skamkapsler i den europeiske herremoten: overdrevne, belgformede og polstrede dekkposer som både skjulte og framhevet mannens kjønnsorganer. Slike lukkeinnretninger ble imidlertid erstattet av gradvis breiere klaffer og smekker. Dette  var vanlig på culottes og breeches, knebuksene på 1600- og 1700-tallet. Herrebuksene ble dermed «avseksualisert» i forhold til tidligere tiders iøynefallende skrittdeksler. 

Etter den franske revolusjonen sist på 1700-tallet ble de gammeldagse knebuksene etterhvert avløst av langbukser, og da den smale gylfen kom på 1830-tallet, ble den utformet så diskret som mulig med knappene skjult bak en fald; helst skulle ikke buksesmekken synes i det hele tatt. En ytterligere forbedring kom med glidelåsen på 1930-tallet. Parallelt med den nye oppfinnelsen fortsatte en likevel å sy bukser med knapper i smekken.

I norske folkedrakter var klaffebukser (klaffebrøker) vanlig, enten det gjaldt korte knebukser eller langbukser. Bukser med gylf kom imidlertid på slutten av 1800-tallet som et motetrekk utenfra.
Ordbakgrunn for gylf og fly
Ordet gylf, og det danske gylpOppslagsordet «gylp» i Ordbog over det danske Sprog 1700-1950 og gamle svenske julp,Oppslagsordet «julp» i Svenska Akademiens ordbok er lånt fra nedertysk og nederlandsk gulp. Opprinnelsen er uviss, men har i skredderfaget blitt brukt om det tøystykket som knapphullene i en åpning på et plagg sitter på, eller også om den tøystrimmelen eller smale klaffen som dekker det; tøystolpen med glidelås eller knapper i kan således kalles undergylf, mens tøykanten som dekker knapperekka eller glidelåsen, kan kalles overgylf.

Den britiske betegnelsen fly om buksesmekk skal være hentet fra «flygende» (flagrende) klaffer på teltduker. Første kjente bruk av ordet fly som navn på «åpning på ei bukse» er fra 1840. En mer presis betegnelse er fly-front closure.

Annet
Det blir fortsatt ansett som ufint, komisk og pinlig å gå med (ufrivillig) åpen buksesmekk. Tidligere var det også upassende å vise underbuksene offentlig. Ungdomsmoten med saggebukse har imidlertid gjort dette akseptabelt i mange miljøer. Denne moten innebærer at vide jeans bæres med bukselivet omkring rumpa slik at underbuksene under blir synlige, Sagging ble vanlig i USA på 1990-tallet.

Se også
 Skamkapsel, belgformet frontstykke på beinklær for menn på 1500-tallet

Referanser

Kategori:Klesdetaljer