Bruskganoider

Stører
 Bikirer

Bruskganoidene er en liten gruppe svært primitive beinfisker. Bruskganoidene er en parafyletisk gruppe og representerer den den første store radiasjonen av strålefinnefisker fra slutten av silur. Romer, A.S. & Parson, T.S (1986): The vertebrate body. 6. utgave (internasjonal utgave), Sauders Colledge Publishing, USA, 679 sider. ISBN 0-03-910754-X De fleste fossile on noen av de nålevende artene har store, tunge beinskjell dekket med ganoin (derav navnet), et emaljeaktig stoff.

Bygning
I dag lever det bare to grupper av bruskganoider: Stører og bikirer som på hver sin måte har bevart en del av de typiske trekkene for gruppen:

 Størene har en enkelt ryggfinne og en hale der ryggraden fortsetter ut til enden av den øverste halefinnen. Hele halen er asymmetrisk og likner på hale slik den finnes hos haier, og de fleste artene har sprøytehull. Skjelettet er for det meste av brusk.
 Bikirene har harde skjell med et solid lag av ganoin. Alle artene har sprøyehull, og halefinnen er asymmetrisk, selv om de ikke har «haihale» slik som størene. Finnene sitter på kjøttaktige utvekster, tilsvarende dem hos kjøttfinnefisker, og svømmeblæren er fysostom og har kontakt med svelget og fungerer som en enkel lunge.

Selv om det i første rekke er bikirene som bruker sømmeblæren aktivt som pusteorgan, er alle bruksganoidene fysostome og har forbindelse mellom svømmeblæren og svelget. Hos stører brukes denne forbindelsen først og fremst til å utlikne trykk.

Systematisk plassering
Bruksganoidene har gitt opphav til de øvrige strålefinnefiskene i overgangen til devon. Hvorvidt det er størene eller bikirene som er nærmest beslektet med de resterende strålefinnefiskene er usikkert, og resultatet av analyser av slektskapsforholdet varierer med hvilke faktorer man vektlegger. Det er også mulig at de øvrige strålefinnefiskene har sitt opphav i en nå ukjent gruppe bruskganoider, og at de to nålevende gruppene av bruskganoider er hverandres nærmeste slektninger.

Selv om de eldste fossilene vi kjenner av bruksganoider er fra trias, er det liten tvil om at grupper er langt eldre. Bruskganoidene med sine særegne bygningstrekk og store tunge skjell gir oss et glimt av devontidens fiskeliv, et vindu inn i en fjern fortid.

Klassifisering
De aller fleste gruppene av bruskganoider er bare kjent fra fossile funn. De nålevende gruppene fordeler seg på tre familier
Acipenseriformes
Acipenseridae — stører
Polyodontidae — spadestør
Chondrosteidae(†)
Errolichthyidae(†)
Cheirolepidiformes(†)
Guildayichthyiformes(†)
Luganoiiformes(†)
Palaeonisciformes(†)
Acrolepidae(†)
Birgeriidae(†)
Palaeoniscidae(†)
Perleidiformes(†)
Phanerorhynchiformes(†)
Pholidopleuriformes(†)
Polypteriformes
Polypteridae - bikirer
Ptycholepiformes(†)
Saurichthyiformes(†)
Tarrasiiformes(†)

Referanser

 Eksterne lenker 


Kategori:Strålefinnefisker