Knøttspissmus

Knøttspissmus eller liten dvergspissmus (Sorex minutissimus) er den nest minste arten i gruppen Sorex, og det minste pattedyret som lever i Norden. Bare pygméspissmusa (Suncus etruscus) er mindre.

 Beskrivelse 
Knøttspissmus veier cirka  og måler (snute–halerot) cirka , mens halen i tillegg utgjør cirka . Norsk pattedyrhåndbok oppgir knøttspissmus som nest minst av alle verdens kjente pattedyrarter, bare pygméspissmusa Suncus etruscus skal være mindre, men avhengig av hvordan størrelse defineres konkurrerer flaggermusarten Craseonycteris thonglongyai om tittelen som verdens minste. På grunn av knøttspissmusas beskjedne størrelse kan voksne eksemplarer bare forveksles med dvergspissmus. Artene kan skjelnes fra hverandre ved at knøttspissmusa har en forholdsvis kortere snute, halen er kortere, tynnere, ikke innsnevret ved roten og mindre behåret. Fargen på ryggen varierer etter årstidene, fra sjokoladebrun om sommeren til lysebrun om vinteren. Buken er lysegrå med skarp grense mot ryggens farge. Undersiden og føttene er lysegrå.

 Utbredelse 
Norge er lengst vest i knøttspissmusas store utbredelsesområde. Den finnes i Norge, Sverige, Finland, det meste av Russland med Sibir, Kina og Hokkaido. Arten ble funnet i Norge allerede i 1926, og fem år senere også i Finland, men i begge tilfelle uten at funnene ble registrert som knøttspissmus. I 1967 ble arten registrert for første gang i Sverige. I alt er det nå gjort ca.  i Sør-Norge og Troms og noen færre i det nordlige Sverige. I Finland er knøttspissmus funnet spredt over det meste av landet innenfor mer enn 50 registreringskvadrater på . Antagelig vil det vise seg at arten har en større utbredelse i Skandinavia enn man før har trodd. Det antas at arten er utbredt i egnede miljøer over store deler av landet og at den reproduserende bestanden derfor overskrider  individer.Artsdatabanken: Rødlistebasen. Sorex minutissimus.  Data per 1. januar 2010 Antatt andel av global bestand: 

 Habitat 
Knøttspissmus er funnet i et vidt spekter av habitattyper, både i bar- og blandingsskog og i mer åpent terreng, og er tatt innendørs. Selv om den finnes over store områder registreres den bare ved tilfeldigheter, og dette har flere årsaker. Knøttspissmus er allsidig i valg av levested, og det er derfor ikke mulig å si i hvilke naturtyper man bør lete etter den. Dessuten er bestanden etter alt å dømme liten, og endelig er knøttspissmus vrien å fange. Takket være sin beskjedne vekt utløser den bare sjelden de fellene som brukes til fangst av smådyr i forbindelse med undersøkelser. Men arten er flere ganger funnet i fallgroper til fangst av insekter og andre virvelløse dyr som ferdes på bakken (barberfeller). I Norge ble det fanget fire dyr på  felledøgn (antall feller x antall døgn) og to på  felledøgn. 

 Atferd 
Knøttspissmus er aktive hele året, og har ingen strategi for å spare eller lagre næring. Fordi de er så små må de ha en meget høyt stoffskifte for å holde varmen, så de lever et meget hektisk liv for å klare å holde liv i seg: Etter noen minutters frenetisk jakt etter mat må den sove noen minutter, så våkner den skrubbsulten og det hele gjentar seg. 
Knøttspissmus svømmer gjerne og klatrer bra. De har dårlig syn, men meget god hørsel.

 Forplantning 
Antagelig to kull mai–august, hvert med  i hvert kull. Levealder i det fri er ukjent, antagelig mindre enn de 2,5 år som er oppnådd i fangenskap.

 Føde 
I fangenskap tar arten forskjellige mindre insekter, billelarver, maurpupper og edderkopper, men ikke meitemarker. Fødeemnene er som regel ikke over 1,5 mm. Knøttspissmus spiser daglig helst mer enn sin egen vekt. Spissmus har evne til en viss grad til å benytte seg av ekkolokalisering ved hjelp av skarpe skrik, men knøttspissmusas frekvens ligger vanligvis over det vi mennesker kan høre. Den spiser og i fangenskap 120 måltider pr døgn. og  sin egen vekt daglig. Dette er vanskelig om vinteren, så da krymper den – også rygghvirvlene og kraniet – antagelig på grunn av sult. Om våren vokser den igjen.

 Forholdet til rovdyr 
Undersøkelser fra Finland har påvist rester av knøttspissmus i gulpeboller etter slagugle, spurveugle og varsler,, så de samme rovdyrene som spiser andre spissmusarter har ganske sikkert også knøttspissmus på menyen.

 Se også 
Spissmus

 Referanser 


Mech, L.D. & Boitani, L. 2004. Sorex minutissimus. In: IUCN 2009.2. 2006 IUCN Red List of Threatened Species. Data pr. 3. november 2009

Artsdatabanken: Artsnavnebasen  Arten byttet navn fra «liten dvergspissmus» september 2009

 Litteratur 




 Eksterne lenker 


Kategori:Spissmus
Kategori:Pattedyr i Norge
Kategori:Pattedyr formelt beskrevet i 1780
Kategori:Dyr formelt beskrevet av Eberhard August Wilhelm von Zimmermann