Bygdøy skole

Bygdøy skole er en barneskole på halvøya Bygdøy i Oslo, omgitt av sjø, dyrket mark og skog. Den sto ferdig i 1926 og er senere utbygd i flere omganger. Skolen har rundt 300 elever.I perioden 1992–2023 var det gjennomsnittlige elevtallet 309. Kfr.  Utearealet består av to skolegårderLille skolegård for 1.–4. årstrinn og store skolegård med fotballbane og ballbinge for 5.–7. årstrinn. og grøntområdene «eplehagen» og «skogen».Eplehagen og skogen er en del av det historiske Lille Strømsborg. I eplehagen ble det oppført et trehus i andre halvdel av det 19. århundret, som var bebodd fram til 1993. Den røde villaen brant til grunnen natten til 4. juli 2000 (kfr. Bygdøy skole/Lille Strømsborg (2010) av Monica Mørch, s. 6, 17 og 35). Grøntområdene ble vernet 22. juni 1999. Kfr. Lille Strømsborg (Riksantivaren). Geografisk befinner skolen seg omtrent midt på Bygdøy, i overgangen mellom skogen og jordene i nordvest og boligbebyggelsen i sørøst.

 Skolekor, skolemotto og skolehage 
Skolekoret til Bygdøy skole heter Stella Vitae.

I Svein G. Olsens rektorperiode (2007–2022) ble skolens valgspråk formulert: Her bygges fremtiden.

Siden 2020 har skolen hatt en liten skolehage i det sørøstlige hjørnet av skolens eplehage.

 Kunstverk 
På skolens uteområde står billedhugger Nina Sundbyes skulptur Peer Gynt, som skolen anskaffet for penger mottatt fra Oslo kommune til skolens 50-årsjubileum i 1976. 

Skolen fikk billedhuggeren Guri Haneborgs betongskulptur Hippola i gave på 75–årsdagen i 2001. Verket forestiller en fantasihest, og giverne var Bygdø Vel, Sat Sapienti og Lions Club Oslo/Bygdøy.

 Bruk av nærområdet 
Bygdøy er rik på natur og kultur, noe elevene drar nytte av.«Museumsøya» av Øystein Eike. Tobias: Tidsskrift for oslohistorie, nr. 1/2009. Badestrendene Paradisbukta og Huk blir flittig brukt, samt festplassen på Norsk Folkemuseum, som skolen har adgang til. Elevene leker på Kjøttkaka, den mindre høyden i Kongeskogen der naturstiene fra Strømsborg og Paradisbukta møtes. På Kongsgården lærer elevene om gårdsdyrene og hvor maten kommer fra; de får besøke fjøset, holde kaniner og ri på ponnier. Elevene har tilgang til fotballbanen på idrettsanlegget Bygdøhus. Om vinteren aker elevene i Musebakken og står på ski i preparerte løyper på Musejordet. Det lokale vintersportsstedet like ved Folkemuseet har et eget produksjonsanlegg for snø.

 Historikk 

 Etablering 
Den 7. oktober 1921 vedtok skolestyret at Bygdøy skulle utskilles som egen skolekrets, der grensen gikk ved Kongsgården. Det endelige vedtaket ble fattet av kommunestyret i Aker 29. oktober 1924. Kommunen fikk feste en tomt av eiendommen Lille Strømsborg under Bygdøy Kongsgård.Aker 1837–1937: kommunens styre og forvaltning gjennem hundre år. Bd. II, s. 310–11. Oslo. 1940. Skolen ble fullført i 1926 og innviet den 26. oktober 1926.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 8. Den nyklassisistiske skolebygningen er i to etasjer i pusset tegl og valmet tak med takstein.Tegnet av kommunearkitekt Georg Greve, kfr. «Plan for ny skole paa Strømsborg paa Bygdø», Akers-Posten, 11. april 1924, 19. aarg., Nr. 15, side 1. Det første året var elevtallet 57.Aker 1837–1937: kommunens styre og forvaltning gjennem hundre år. Bd. II, s. 311. Oslo. 1940.Det lave elevtallet i begynnelsen skyldtes delvis at mange elever gikk på privatskoler i byen. Krf. Fra Ladegaardsøen til Bygdøy (utgiver: Bygdø Vel). Oslo. 1947. S. 67. Først i skoleåret 1937/1938 fikk elevene undervisning i fremmedspråk, når skolegangen ved skolen ble utvidet fra 5–årig til 7–årig.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 20. I 1937 ble det bevilget penger til en ny hovedbygning med klasserom og spesialrom. Det funksjonalistiske skolebygget i tre etasjerTegnet av Georg Greve (1884–1973), kommunearkitekt i Aker 1923–1947. Greve etterfulgte Harald Bødtker (1855–1925), som var kommunearkitekt i perioden 1899–1923. Kfr. bl.a. Aker 1837–1937, bd. II, s. 313. Oslo. 1940. ble tatt i bruk i 1939–1940; først spesialrommene, gymsalen, skolekjøkkenet og sløydsalen våren 1939, så klasserommene i april 1940. For skoleåret 1940/1941 var 3 klasserom i 3. etasje ment for realskolen, datidens ungdomsskole, men okkupasjonen forpurret realiseringen av Bygdøy realskole.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 11.

 Krigsårene 1940–45 
Den tyske okkupasjonsmakten brukte de store byskolene i Norge som forlegninger. Gamlebygget ved Bygdøy skole var nesten sammenhengende rekvirert av tyskerne fra høsten 1940 til juni 1942, og elevene fikk undervisning i det nye hovedbygget. Fra februar 1942 og fram til frigjøringen ble hovedbygget rekvirert.Det er mulig at Førergarden, Vidkun Quislings personlige vaktstyrke og paradeavdeling, var midlertidig innkvartert i hovedbygget fra april 1942 til november 1942. På Uranienborg skole måtte Førergarden på kort varsel vike for tyske soldater i april 1942. Syv måneder senere, i november 1942, flyttet vaktstyrken til Fredriksborgveien 38 («Forlegning Ro») på Bygdøy. Kfr. «Førergarden’s quarters and the locations it guarded» (chapter 15), i: A traitor's guard: Førergarden. Quisling's bodyguard, the German occupation of Norway and Norwegian collaboration in the Second World War av Hugh Page Taylor. Utgivelsessted: Australia. 2021, pp. 297–320. Gamlebygget ble da ledig for skoleåret 1942/1943 og elevene brukte inngangsdøren nærmest Strømsborgveien.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 32. I oktober 1943 ble hele skolen beslaglagt. Undervisningen fortsatte på Bygdøhus og i private hjem.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 38–41. Tyskerne bygde to brakker i skolegården: en kombinert vaktstue/verksted og et grisehus. Skolegården ble brukt som parkeringsplass og et bensindepot lå like ved.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 38. Bensinlageret på flere tusen liter gikk i lufta natten til 1. september 1944 rundt kl. 03, som følge av en sabotasjeaksjon utført av motstandsgruppen Aks.13.000.Med Per Røed (1919–1992) som operativ leder. Aks.13.000 var en sabotasjegruppe underlagt Milorg D13, den militære motstandsorganisasjonens avdeling for Oslo og omegn. Kfr. Sabotøren: Historien om Per Røed og Milorgs ukjente motstandsgruppe AKS 13 000. Av Torstein Bjaaland. Oslo. 2018. Kap. 26–27.

 Etter andre verdenskrig 

 1945–1975 
I de første årene etter krigen leide skolen ut deler av gamlebygget til en barnehage og et husmorvikarkurs. Skolen var tidlig ute (1947/1948) med å tilby guttene undervisning i skolekjøkken.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 9. De første skolene i Norge som tok guttene med på matlaging var Ytre Rendalen vandrekjøkken (1903) og Trondheim folkeskole (1906). Kfr. Skolekjøkkensaken i Norge gjennom 50 år. Oslo. 1941. S. 117–18. Et vikingskip i farger på lys bakgrunn pryder skolens første fane, som ble avduket 17. mai 1948.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 11. Det samme året ble skolens musikkorps stiftet.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 47. I 1947 startet kommunen arbeidet med å anlegge en idrettsplass like inntil skolegården, som ble fullført på begynnelsen av 1950–tallet.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 11. I 1956 fikk skolen bygsle et anselig jordstykke av Kongsgården, som elevene i tre tiår nyttet som skolehage, på området til nåværende lille skolegård og Kongeskogen barnehage.Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 52–53. Som en av de første skolene i landet, startet Bygdøy skole med førskole for seksåringer i 1957, etter initiativ fra Bygdøy husmorlag, en ordning som ble overtatt av kommunen i 1966.«Skole og kirke» av Eva Folkestad, i: Kavringen. Bygdøy Frogner kultur – og historielag, nr. 12, desember 1998 (spesialnummer om Bygdøy), s. 22–23. Husmorlaget drev i en årrekke en kontrollstasjon for spedbarn på skolen«Skole og kirke» av Eva Folkestad, i: Kavringen. Bygdøy Frogner kultur – og historielag, nr. 12, desember 1998 (spesialnummer om Bygdøy), s. 23, (Bygdøy helsestasjon), som flyttet til nye lokaler først i 1996–97.Kfr. «Kommunal håndbok for Oslo», 1996 og 1997. Skolen ble utvidet med et nytt lærerrom og en administrasjonsfløy over leskuret og det gamle lærerværelset i 1975, i en ny bygning mellom gamlebygget og hovedbygget,Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. 1976. S. 8. som fikk sin endelige form i 2002.

 50–årsjubileet i 1976 
Den 26. oktober 1976 fylte skolen 50 år. I gymsalen bidro pikekoret ved Bygdøy skole med flere sanger og Lillebjørn Nilsen underholdt. Oslo kommune forærte skolen en pengegave, som skolen kunne bruke til innkjøp av et kunstverk.«Gratulerer med 50 år, Bygdøy skole», Ullern Avis, 29. oktober 1976. Valget falt på Peer Gynt (1975–77), en statue i bronse av Nina Sundbye. Fødselsdagsselskapet fant sted på restaurant Najaden på Sjøfartsmuseet. Jubileumsboka Bygdøy skole 1926–1976 med bidrag fra lærere og elever ble utgitt.To viktige bidrag er rektor Håkon Straumes (1911–1993) oversiktsartikkel «Bygdøy skole, 50 år» (s. 7–13) og skoleinspektør Eivind Jørgensens (1901–1970) artikkel «Bygdøy skole i krigstida 1940–45» (s. 34–43). Bidraget til Eivind Jørgensen er en trykt versjon av et foredrag han holdt ved skolens 25–årsjubileum, den 26. oktober 1951.

 Etter 1976 

 Støy fra flyplassen 
Elever og lærere ved skolen var i flere år plaget av flystøy fra Oslo lufthavn, Fornebu, Norges hovedflyplass i perioden 1939–1998. 70 prosent av avgangene gikk østover retning Bygdøy, og brorparten av disse i en korridor like over skolen. Støyen, som i klasserommene ble målt til 12–15 desibel over aksepterte grenseverdier, gikk utover undervisningen og elevenes konsentrasjonsevne.«Skolen på Bygdøy må støyisoleres», Aftenposten Aften, 23. mai 1989 og «Støyregningen blir sendt til Luftfartsverket», Aftenposten Aften, 15. desember 1989.

 Ny fane 
I 1990 fikk skolen en ny, blå fane, med havet og vikingskip, blåveis fra Kongeskogen, glade barn og en stor sol som motiver.Av tekstilkunstner Bodil Svaboe. Kfr. Osloskolens faner: fra 1800 til 2019. Utgiver: Oslo skolemuseum. Smøyg forlag. 2019. S. 59.

 Byggearbeider 
I årene 2001–2002 gjennomgikk skolen en omfattende rehabilitering og utbygging. Et tilbygg for småskoletrinnet (1.–4. skoletrinn) og Aktivitetsskolen Bygdøy ble oppført. Tilbygget rommer også en samlingssal med plass til skolens elever. Administrasjonsbygget ble revet og bygd opp på nytt.I kronologisk rekkefølge består bygningsmassen av: gamlebygget (1926), hovedbygget (1940), administrasjonsbygget (1975–2002) og tilbygget (2002). Bygningene er knyttet sammen.

 Dårlig økonomi 
I skoleåret 2016/2017 gikk det 408 elever på skolen – en foreløpig rekord.Kfr.  Den 17. desember 2019 lød Aftenpostens førstesideoppslag: «Foreldre måtte kjøpe komfyrer og nettbrett», i en nyhetssak om skolens dårlige økonomi.

 Rektorer 
 1946–1955: Anne-Marie Løfgren
 1955–1960: Bjarne Lund Hodne
 1960–1979: Håkon Straume
 1979–1988: Kjellhaug Pettersen
 1988–2000: Unni Bjerkholt Roksvåg
 2000–2003: Ada Holmen
 2003–2007: Gerd Lie
 2007–2022: Svein Gunleif Olsen
 2022–: Gullborg Kristin Støldal

 Litteratur 
 1940: Aker 1837–1937: kommunens styre og forvaltning gjennem hundre år. Bd. II. Oslo. Utgiver: Aker kommune
 1976: Bygdøy skole 1926–1976. Oslo. Utgiver: Bygdøy skole.
 2010: Bygdøy skole/Lille Strømsborg: historikk av Monica Mørch. Oslo. Utgiver: Norsk folkemuseum.

 Bildegalleri  

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Barneskoler i Oslo
Kategori:Bygdøy
Kategori:Utdanningsinstitusjoner etablert i 1926
Kategori:Skoler i bydel Frogner
Kategori:Kulturminner i bydel Frogner