Norske værrekorder

Norske værrekorder er en oversikt over værrekorder i Norge. Oversikten tar for seg de vanligste meteorologiske parametrene, deriblant temperatur, nedbør og vind. Alle rekordene er fra offisielle målestasjoner der de fleste eies og drives av Meteorologisk institutt. En del stasjoner driftes av andre aktører (Jernbaneverket, NTNU, Bioforsk etc.) og leverer data til instituttet gjennom samarbeidsavtaler.

 Måleinstrumenter og prosedyrer 
 Det norske værstasjonsnettverket 
De første offisielle værstasjonene ble opprettet på slutten av 1860-tallet i forbindelse med oppstarten av Meteorologisk institutt. Siden den gang har stasjonsnettet vokst betraktelig.

Per mai 2009 har met.no tilgang til data fra drøyt 230 værstasjoner på fastlandet. I tillegg kommer snaut 400 nedbørstasjoner (målestasjoner som kun måler nedbør).

 Luftemperatur 

Det stilles strenge krav til plassering av meteorologisk utstyr. I Norge tilsier standarden at lufttemperatur skal måles to meter over gressdekt mark, der termometeret er plassert i en hvitmalt strålingsskjerm, hvis hensikt er å skjerme mot direkte solinnstråling. Nevnte skjermer har endret utseende en god del gjennom de siste 150 årene (se bilder).

Tidligere ble temperaturen observert manuelt ved avlesning termometer i instrumenthytte, men i senere år har automatiseringen gjort dette mindre vanlig. Ved de fleste værstasjoner blir temperaturen nå målt elektronisk med motstandstermometre (laget av platina).’’Måleprosedyrer for temperatur’’  På det kaldeste stedene i Norge ble det brukt sprittermometer fordi kvikksølv fryser ved −39 ℃. Sprittermometrene er ikke så nøyaktig og avlesingene må korrigeres. Ved kulderekorden i Karasjok 1. januar 1886 viste termometeret −48 ℃ avlesingen justert med 3,4 grader til −51,4 ℃. Dagen før, nyttårsaften 1885, var det −51,3 ℃ i Karasjok.

Maks- og mininimumstemperatur
Se også: Maksimumstermometer, Minimumstermometer
Maks- og minimumstemperaturen er henholdsvis den høyeste og laveste temperaturen som blir observert i løpet av et temperaturdøgn. På manulle værstasjoner finnes det egne termometre som registrerer høyeste og laveste temperatur siden siste nullstilling.

På automatiske målestasjoner logges ekstremtemperaturene timevis, og den høyeste og laveste timeverdien blir loggført som døgnets maks- og minimumstemperatur.

Middeltemperatur
Månedsmiddeltemperatur er gjennomsnittet av en måneds døgnmiddeltemperaturer. Tilsvarende er årsmiddeltemperatur et gjennomsnittet av et års døgnmiddeltemperaturer.Middeltemperaturer 

 Nedbør 
Utdypende artikkel: Nedbør
Met.no benytter i all hovedsak to forskjellige nedbørmålere.’’Utstyr for måling av nedbør’’ 

 Den tradisjonelle måleren er basert på en enkel bøtte med gitt diameter i toppen. Denne blir tømt en eller to ganger i døgnet, og innholdet blir deretter avlest i et måleglass hvor volum blir vist i mm (høyde) av vannsøyle. Ved snø må innholdet i bøtta smeltes før avlesning kan skje, siden snø tar mer plass enn vann.
 Moderne målere er automatiske og opererer ved hjelp av vektprinsippet. All nedbør (snø eller vann) som har falt kommer oppi bøtta. Vektøkningen av bøtta regnes elektronisk om til mm nedbør. Det spiller således ingen rolle om nedbøren kommer som snø eller vann.

Nedbørsinstensitet
I 2008 hadde et mindretall av stasjonene (115 i alt) pluviometer som automatisk måler nedbøren hvert minutt. Før disse målerne ble satt opp, måtte observatøren følge med på været for å kunne måle intensiteten i kortvarige, kraftige regnskyll (som særlig opptrer om sommeren).

Døgnnedbør
Døgnnedbør er den nedbørmengden som faller i løpet av et nedbørdøgn. I Norge løper det offisielle nedbørdøgnet fra 06 UTC til 06 UTC neste dag.

Måneds- og årsnedbør
Månedsnedbør er summen av alle døgnnedbørene i en måned. Tilsvarende er årsnedbør summen av alle månedsnedbørene i ett år.

 Snødybde 
Utdypende artikkel: Snø
Snødybden måles på flatmark. Meteorologisk institutt benytter to metoder for måling av snødybde. Den tradisjonelle (og mest brukte) metoden er å bruke en målestav som settes i bakken før frosten. Denne blir avlest på et fast tidspunkt i døgnet, vanligvis kl. 06 UTC (kl. 7 norsk vintertid).’’Utstyr for måling av snødybde’’  Den moderne metoden tar i bruk avstandsmåling. En fastmontert sensor måler avstanden fra sensoren og ned til snøen. Denne avstanden trekkes fra sensorens høyde over bakken. Prosessen skjer elektronisk og snødybden kan således overvåkes kontinuerlig.

 Vind 
Utdypende artikkel: Vind
Middelvind (10 min.) og vindkast (3 sek.) registreres normalt i 10 meters høyde i åpent landskap.

Tidligere ble alle vindobservasjonene foretatt visuelt. Det vil si at observatøren anslo vindhastigheten (middelvind) ved hjelp av en versjon av Beauforts skala. Fra begynnelsen av 1980-tallet ble anemometer mer vanlig på norske værstasjoner. Med anemometer ble det også mulig å registrere vindkast i tillegg til middelvind.

På Mannen i Rauma ble det 4. oktober 2025, under ekstremværet Amy målt et vindkast på 62,4 m/s (224 km/t) som er det sterkest noen gang målt i Norge.

 Lufttemperatur 
Høyeste og laveste temperatur
Høyeste og laveste offisielt registrerte temperaturer i Norge; månedsvis, fylkesvis og på årsbasis i perioden fra 1990.

I vinterhalvåret har Norge de klart høyeste temperaturrekordene i Skandinavia. I januar om lag 5 ℃ høyere enn rekordene i Danmark og Sverige. Dette skyldes i hovedsak det kuperte terrenget i Norge der særlig fønvind bidrar til rask og sterk temperaturstigning. Dette værfenomenet gjør seg særlig gjeldende på indre strøk av Møre og Romsdal med værstasjonene Tafjord, Åndalsnes og Sunndalsøra. Nyttårsaften 1885 ble det målt −51,3 ℃ i Karasjok og på samme tidspunkt var det 6,6 ℃ i Bergen. Dette er største temperaturforskjell registrert på samme tid mellom to steder i Norge. I løpet av 1. januar 1886 var temperaturen ned i −51,4 ℃ i Karasjok mens maksimumstemperaturen i Kristiansand var 9,4 ℃.

Månedsvis
 Måned Temperatur (℃) Sted Dato Temperatur (℃) Sted Dato  19,0 Sunndalsøra, Møre og Romsdal  –51,4 Karasjok, Finnmark   18,9 Sunndalsøra, Møre og Romsdal  –50,6 Karasjok, Finnmark   23,1 Landvik, Aust-Agder  –45,1 Karasjok, Finnmark   27,0 Sarpsborg, Østfold  –36,5 Karasjok, Finnmark   32,7 Etne, Hordaland  –25,0 Čoavddatmohkki, Finnmark   35,6 Nesbyen, Buskerud  –12,2  Fannaråki, Sogn og Fjordane   og 2. juni 1962   35,0  Observatoriet, Oslo, Trondheim, Trøndelag og Mosjøen, Nordland , 
22. juli 1901 og 27. juli 2019 –8,3  Fannaråki, Sogn og Fjordane     35,0  Staur forsøksgård, Hedmark og Drammen, Buskerud  og 3. august 1982  –9,3 Karasjok, Finnmark   30,6 Etne, Vestland  –16,5 Dividalen, Troms   25,6 Molde lufthavn, Møre og Romsdal  –34,1 Šihččajávri, Finnmark   21,8 Tafjord, Møre og Romsdal  –41,8 Karasjok, Finnmark   18,7 Tafjord, Møre og Romsdal  –51,3 Karasjok, Finnmark 

Fylkesvis
 Fylke Temperatur (°C) Sted Dato Temperatur (°C) Sted Dato Østfold 34,2 Rygge flystasjon«Fylkesrekorder ikke godkjent likevel» Dagsavisen, 1. august 2018  –35,1  Melleby Indre Østfold  Akershus 35,2 Fornebu  –37,5 Vormsund  Oslo 35,0 Observatoriet  –31,1 Bjørnholt  Innlandet 35,0 Staur forsøksgård  –47,0 Drevsjø  Buskerud 35,6 Nesbyen  –39,8 Dagali flyplass  Vestfold 33,5 Galleberg i Sande  –35,3 Lauvkollmyra i Sande   Telemark 34,6 Vefall i Drangedal  –37,8 Gvarv  Agder 33,7 Byglandsfjord  –38,0 Hovden  Rogaland 34,6 Sauda  –28,8  Høgaloft   Vestland 34,8 Etne  –39,6 Finse   Møre og Romsdal 34,7 Åndalsnes 28. juli 2018 –29,2 Aursjøen  Trøndelag 35,0 Trondheim  –50,4 Røros  Nordland 35,0 Mosjøen  –44,5 Svenningdal  Troms 33,5 Bardufoss  –44,1 Øverbygd  Finnmark 34,3 Banak  –51,4 Karasjok  Svalbard 21,7 Longyearbyen –46,0 Longyearbyen mars 1986

Årlig
Se Årlige temperaturekstremer i Norge for utvidet oversikt (1878 – d.d.)
 År Temperatur (°C) Sted Dato Temperatur (°C) Sted Dato 1990 31,0 Nesbyen, Buskerud 3. august −42,4 Karasjok, Finnmark 12. januar 1991 34,6 Nesbyen, Buskerud 7. juli −37,6 Karasjok, Finnmark 24. desember 1992 30,2 Fjærland, Sogn og Fjordane 11. juni −35,1 Øverbygd, Troms 10. januar 1993 29,8 Nesbyen, Buskerud 10. juni −39,0 Šihččajávri, Finnmark 21. februar 1994 32,3 Værnes, Nord-Trøndelag 26. juli −39,6 Karasjok, Finnmark 29. januar 1995 33,6 Nesbyen, Buskerud 25. juni −43,6 Karasjok, Finnmark 30. desember 1996 32,6 Saltdal, Nordland 11. august −40,0 Tynset, Hedmark 2. januar 1997 31,5 Kongsberg, Buskerud 13. august −41,6 Tynset, Hedmark 16. februar 1998 28,5 Tennevoll, Troms 13. juli −44,8 Šihččajávri, Finnmark 4. februar 1999 31,4 Banak, Finnmark 15. juli −51,2 Karasjok, Finnmark 28. januar 2000 30,2 Kirkenes lufthavn, Finnmark 19. juli −37,6 Čoavddatmohkki, Finnmark 29. januar 2001 31,5 Nesbyen, Buskerud 5. juli −43,9 Drevsjø, Hedmark 4. februar 2002 32,5 Høylandet, Nord-Trøndelag 9. juni −40,6 Kautokeino, Finnmark 24. januar 2003 33,1 Nesbyen, Buskerud 10. august −42,5 Karasjok, Finnmark 1. februar 2004 32,4 Vossevangen, Hordaland 11. august −37,5 Šihččajávri, Finnmark 10. februar 2005 32,1 Notodden lufthavn, Telemark 12. juli −39,4 Røros, Sør-Trøndelag 2. mars 2006 32,2 Meråker, Nord-Trøndelag 12. juni −41,4 Čoavddatmohkki, Finnmark 3. mars 2007 32,1 Notodden lufthavn, Telemark 10. juni −39,0 Šihččajávri, Finnmark 13. februar 2008 33,8 Trysil vegstasjon, Hedmark 26. juli −38,7 Čoavddatmohkki, Finnmark 24. februar 2009 34,2 Gulsvik stasjon, Buskerud  3. juli −36,8 Røros, Sør-Trøndelag 18. desember 2010 28,7 Gvarv, Telemark 10. juli −42,4 Tynset, Hedmark 8. januar 2011 33,8 Saltdal, Nordland 11. juni −42,5 Čoavddatmohkki, Finnmark 17. februar 2012 31,1 Gvarv, Telemark 25. mai −39,7 Kautokeino, Finnmark 7. februar 2013 33,4  Byglandsfjord, Aust-Agder 21. juli −41,3 Karasjok, Finnmark 28. januar 2014 34,5  Gulsvik stasjon, Buskerud 23. juli −41,9 Karasjok, Finnmark 20. januar 201532,1Brusdalsvatnet, Møre og Romsdal 2. juli −42,0Karasjok, Finnmark 12. januar201632,2Brusdalsvatnet, Møre og Romsdal21. juli −42,8 Šihččajávri, Finnmark7. januar201731,8 Nedre Eggedal, Buskerud27. mai −42,4 Kautokeino, Finnmark4. januar201834,7 Åndalsnes, Møre og Romsdal28. juli −42,0Folldal, Hedmark28. februar201935,0 Mosjøen, Nordland27. juli −41,2Čoavddatmohkki, Finnmark28. januar202034,3Værnes, Trøndelag27. juni −43,3Čoavddatmohkki, Finnmark27. desember2021 34,3 Banak, Finnmark5. juli −38,6Folldal, Innlandet3. februar2022 33,6 Lysebotn, Rogaland28. juli −35,8Karasjok, Finnmark1. februar2023 33,9Gulsvik, Buskerud15. juni −38,2Kautokeino, Finnmark7. januar2024 32,1Værnes, Trøndelag27. juni −43,5Kautokeino, Finnmark4. januar2025 34,9Frosta, Trøndelag17. juli −36,7Čoavddatmohkki, Finnmark4. februar

 Høyeste og laveste døgnmiddeltemperatur 
 Månedsvis 
 Måned Døgntemperatur (°C) Sted Dato Døgntemperatur (°C) Sted Dato  13,8  Sunndalsøra, Møre og Romsdal  –50,0 Karasjok, Finnmark   15,3 Sunndalsøra, Møre og Romsdal  –47,5 Kautokeino, Finnmark   15,7 Galleberg, Vestfold  –37,1 Karasjok, Finnmark   19,7 Sarpsborg, Østfold  –23,0 Šihččajávri, Finnmark   25,3 Lysebotn, Rogaland  –13,9 Finse, Hordaland   27,4 Fornebu, Akershus og Tana Bru, Finnmark  og 29. juni 2022 –9,2 Fannaråki, Sogn og Fjordane    27,7 Lysebotn, Rogaland   –5,1 Fannaråki, Sogn og Fjordane    26,9 Landvik, Aust-Agder   –5,7 Fannaråki, Sogn og Fjordane   23,5  Tafjord, Møre og Romsdal   –10,4 Fannaråki, Sogn og Fjordane   22,3 Tafjord, Møre og Romsdal  –27,6 Karasjok, Finnmark   16,7 Tafjord, Møre og Romsdal 6. november 2003 –39,8 Karasjok, Finnmark   15,0 Tafjord, Møre og Romsdal  –49,4 Karasjok, Finnmark 

Høyeste og laveste månedsmiddeltemperatur
Høyeste og laveste offisielt registrerte månedsmiddeltemperaturer i Norge; månedsvis og fylkesvis.

Månedsvis
 Måned Temperatur (°C) Sted År Temperatur (°C) Sted År  6,6 Lindesnes fyr, Agder 2020 –25,5 Karasjok, Finnmark 1893  6,8 Tafjord, Møre og Romsdal 2014 –27,1 Karasjok, Finnmark 1966  6,8 Grimstad, Aust-Agder 2012 –20,6 Kautokeino, Finnmark 1899  9,9 Lysebotn, Rogaland  2019 –11,4 Šihččajávri, Finnmark 1929  16,3 Bygdøy, Oslo 2024 –6,5 Fannaråki, Sogn og Fjordane 1944  20,5 Observatoriet, Oslo 1889 –2,5 Fannaråki, Sogn og Fjordane  1931  22,7 Observatoriet, Oslo 1901 –0,4 Fannaråki, Sogn og Fjordane 1951  21,0 Fornebu, Akershus 1997 –0,9 Fannaråki, Sogn og Fjordane 1962  16,3 Sola, Rogaland  2006 –4,4 Fannaråki, Sogn og Fjordane  1940  12,2 Lindesnes fyr, Vest-Agder  2001 –10,2 Šihččajávri, Finnmark 1992  9,8 Svinøy fyr, Møre og Romsdal 2011 –17,8 Karasjok, Finnmark  1971  8,2 Lindesnes fyr, Vest-Agder 2006 –23,9 Karasjok, Finnmark 1915 År 10,3 Færder fyr, Vestfold og Telemark 2020 –6,7 Fannaråki, Sogn og Fjordane  1940

Fylkesvis
 Fylke Temperatur (°C) Sted Måned Temperatur (°C) Sted Måned Østfold 21,3Sarpsborg Juli 2018 –13,7 Brekke sluse i Halden Februar 1947 Akershus 21,9 Fornebu Juli 1955 –17,2 Dikemark i Asker Februar 1947 Oslo 22,7 Observatoriet Juli 1901 –13,5 Bjørnholt Desember 2010 Innlandet 21,6Hamar Juli 2018 –24,6 Vollen i Slidre Januar 1917 Buskerud 22,2  Berskog i Drammen Juli 2018 –23,3 Nesbyen Januar 1917 Vestfold 21,2Sande-GallebergJuli 2018 –13,9 Ramnes Februar 1947 Telemark 21,1 Gvarv Juli 2018 –17,7 Gaustatoppen Januar 1942 Agder 21,6 Kristiansand S – Eg Juli 1901 –14,8 Hovden Januar 2010 Rogaland 19,4 Nedre Vats i Vindafjord August 2002 –11,8 Sauda Januar 1941 Vestland 21,1 Lærdal Juli 1901 –17,2  Fannaråki Januar 1942  Møre og Romsdal 19,3 Sunndalsøra Juli 2014 –12,2 Sunndal Februar 1947 Trøndelag 20,0 Mære Juli 2014 –19,8 Røros Januar 1942 Nordland 19,3 Mosjøen lufthavn Juli 2014  –20,3 Svenningdal i Grane Desember 1978 Troms 18,3 Dividalen i Målselv Juli 1934 –19,6 Øverbygd Februar 1966 Finnmark 19,5 Pasvik i Sør-Varanger Juli 1960 –27,1 Karasjok Februar 1966

Flest sommerdager

 Definisjoner 

Internasjonal definisjon
 Sommerdag: Et døgn der maksimumstemperaturen er lik eller større enn 25,0 °C.

Norske definisjoner
 Nordisk sommerdag: Et døgn der maksimumstemperaturen er lik eller større enn 20,0 °C.
 Tropedag: Et døgn der maksimumstemperaturen er lik eller større enn 30,0 °C. I juli 2025 satte Namsskogan og Gartland rekord med 13 sammenhengende tropedager.

Månedsvis

 Måned Nordiske sommerdager Sted År Sommerdager Sted År Tropedager Sted År  3 Grimstad, Aust-Agder 2012  11 Notodden lufthavn, Telemark 2011 2 Prestebakke, Østfold  1993  27 Nedre Eggedal, Buskerud  2018 15 Nedre Eggedal, Buskerud 2018 4 Gulsvik stasjon, Buskerud 2018  30 Gvarv, Telemark  1992 22 Nesbyen, Buskerud 1988 10 Observatoriet, Oslo 1889  31 Observatoriet, Oslo  1901 31Drammen, Buskerud 2018 18 Observatoriet, Oslo 1901  31 Flisa, Hedmark  1947 27 Blindern, Oslo 1947 10 Nesbyen, Buskerud  1975  23 Hokksund, Buskerud 2016 5 Notodden, Vestfold og Telemark, Flesberg, Viken  2021  10 Tafjord, Møre og Romsdal 2005 1 Tafjord, Møre og Romsdal  2000  1 Tafjord, Møre og Romsdal 2003

Fylkesvis

 Fylke Nordiske sommerdager Sted År Sommerdager Sted År Tropedager Sted År Østfold 101 Huggenes 2014 50Sarpsborg2018 10 Huggenes 2014 Akershus 106 Kjeller 2018 57 Kjeller 2018 12 Kjeller 2018 Oslo 112 Bygdøy 2018 63 Blindern 2018 20 Observatoriet 1901 Innlandet 103 Skotterud 1959 59 Kongsvinger 2018 13 Otta 2018 Buskerud 119 Sigdal-Nedre Eggedal201866Drammen 201826Sigdal2018 Vestfold 113 Galleberg 2018 60 Galleberg 2018 13 Galleberg 2018 Telemark 115 Notodden lufthavn 2018 62 Notodden 2018 14 Notodden 2018 Agder 105 Gjerstad 2018 52 Gjerstad 2018 8 Nelaug 1975 Rogaland 82 Sauda 2018 35 Sauda 1997 8 Sauda 1982 Vestland 89 Vossevangen 2014 37 Kvamsøy i Hardanger 2006 9 Voss  1982 Møre og Romsdal 85 Sunndalsøra 2002 27 Tafjord  2002 4 Sunndalsøra 2002 Trøndelag 80 Drageidet i Høylandet 2002 37 Drageidet i Høylandet 2002 13 Namsskogan og
Gartland 2025 Nordland 72 Saltdal 2002 26 Saltdal  2002 12 Grane 2025 Troms 48 Bardufoss lufthavn 2023 24 Dividalen 2014 5 Bardufoss lufthavn  1972 Finnmark 56 Nyrud 2013 23 Karasjok 1937 7 Svanvik  2018

Årlig
 År Nordiske sommerdager Sted Sommerdager Sted Tropedager Sted 1990 79 Fornebu, Akershus 28 Nesbyen, Buskerud 2 Nesbyen, Buskerud 1991 76 Nesbyen, Buskerud 26 Nesbyen, Buskerud 6 Nesbyen, Buskerud 1992 86 Fornebu, Akershus 33 Nesbyen, Buskerud 1 Fjærland, Sogn og Fjordane  1993 64 Nesbyen, Buskerud 13 Nesbyen, Buskerud 0 Inntraff ikke 1994 70 Fornebu, Akershus 37 Magnor, Hedmark 12 Nesbyen, Buskerud 1995 83 Nesbyen, Buskerud 39 Nesbyen, Buskerud 13 Nesbyen, Buskerud 1996 80 Drammen, Buskerud 26 Nesbyen, Buskerud 2 Saltdal, Nordland 1997 94 Drammen, Buskerud 49 Nesbyen, Buskerud 7 Drammen, Buskerud 1998 60 Nesbyen, Buskerud 9 Nesbyen, Buskerud 0 Inntraff ikke 1999 83 Drammen, Buskerud 27 Nesbyen, Buskerud 5 Nesbyen, Buskerud 2000 74 Nesbyen, Buskerud 20 Nesbyen, Buskerud 1 Kongsberg, Buskerud  2001 69 Nesbyen, Buskerud 23 Nesbyen, Buskerud 3 Nesbyen, Buskerud 2002 103 Nesbyen, Buskerud 42 Nesbyen, Buskerud 4 Sunndalsøra, Møre og Romsdal  2003 90 Nesbyen, Buskerud 30 Nesbyen, Buskerud 7 Nesbyen, Buskerud 2004 74 Notodden lufthavn, Telemark 16 Blindern, Oslo 4 Voss, Hordaland  2005 78 Drammen, Buskerud 19 Notodden lufthavn, Telemark 4 Blindern, Oslo  2006 103 Drammen, Buskerud  44 Notodden lufthavn, Telemark 8 Nesbyen, Buskerud 2007 78 Drammen, Buskerud 19 Notodden lufthavn, Telemark 4 Drammen, Buskerud 2008 77 Notodden lufthavn, Telemark 30 Notodden lufthavn, Telemark 9 Voss, Hordaland 2009 79 Notodden lufthavn, Telemark 20 Alna, Oslo  6 Blindern, Oslo  2010 77 Gvarv, Telemark 19 Gulsvik stasjon, Buskerud  0 Inntraff ikke 2011 83 Drammen, Buskerud 20 Namsskogan, Nord-Trøndelag 4 Saltdal, Nordland  2012 70 Gvarv, Telemark  12 Gvarv, Telemark  2 Gvarv, Telemark  2013 94 Bygdøy, Oslo  21 Drammen, Buskerud  3 Gulsvik stasjon, Buskerud  2014 103 Bygdøy, Oslo  37 Gulsvik stasjon, Buskerud  10 Huggenes, Østfold 2015 83 Nedre Eggedal, Buskerud 16 Kotsøy stasjon, Sør-Trøndelag  3 Gulsvik stasjon, Buskerud  2016 112 Nedre Eggedal, Buskerud 19 Gulsvik stasjon Buskerud 2 Steinkjer, Nord-Trøndelag 2017 90 Drammen, Buskerud 13 Drammen Buskerud 1 Flere steder 2018119Nedre Eggedal,  Buskerud66Drammen, Buskerud26Nedre Eggedal,  Buskerud 2019 93 Drammen, Buskerud 27Nedre Eggedal,  Buskerud 7 Kotsøy stasjon Trøndelag  2020 85 Drammen, Buskerud 39 Gulsvik stasjon,  Viken 11 Gulsvik stasjon, Viken 2021 108 Notodden lufthavn, Vestfold og Telemark 40 Notodden lufthavn, Vestfold og Telemark 5 Meråker, Trøndelag 

Tropenetter
Tropenatt: En natt der minimumstemperaturen ikke faller under 20,0 °C.

Færder fyr hadde i juli 2025 ti tropenetter etter hverandre, noe som er norsk rekord.

Tidligste og seneste dato for tropenatt
Tidligste tropenatt: 12. mai 1981, 20,3 °C i Bergen, Hordaland.
Seneste tropenatt: 24. september 1938, 20,1 °C på Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane.
Varmeste tropenetter
Listen er ikke komplett.

 Minimumstemperatur (°C) Sted Dato 26,1 Sømna, Nordland   25,5 Halden, Østfold Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0105 4F1 167 1/7 | 0002 Halden 01.1931 - 12.1936  25,2Makkaur fyr, Finnmark  25,1 Lysebotn, Rogaland  25,0 Sunndalsøra, Møre og Romsdal  24,7 Grøtøy, Nordland  24,6 Lærdal, Sogn og Fjordane Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0038 4F1 187 1/3 | 0002 Lærdal 01.1891 - 12.1920  24,5 Tonnes, Nordland Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0215 4F1 163 1/2 | 0005 Tonnes i Helgeland 01.1937 - 12.1942  24,5 Surnadal, Møre og Romsdal  24,2 Oppstryn, Sogn og Fjordane Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0211 4F1 162 1/8 | 0002 Opstryn 01.1937 - 12.1942  24,2 Makkaur fyr, Finnmark  24,1 Birtavarre, Troms  24,0 Bergen, Hordaland  24,0 Tofte, Buskerud  23,9 Tingvoll, Møre og Romsdal  23,9 Blindern, Oslo  23,8 Sola, Rogaland  23,8 Tjølling, Vestfold  23,7 Oppstryn, Sogn og Fjordane Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0322 4F1 158 1/9 | 0001 Opstryn 01.1943 - 12.1953  23,7 Oppstryn, Sogn og Fjordane  23,7 Gullholmen fyr, Østfold  23,6 Lyngør fyr, Aust-Agder  23,6 Sunndalsøra, Møre og Romsdal  23,5 Bergen, Hordaland  23,4 Meråker, Nord-Trøndelag Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0213 4F1 162 1/10 | 0009 Meråker II 01.1937 - 12.1942  23,4 Skrova fyr, Nordland  23,4 Bø, Nordland  23,4 Tafjord, Møre og Romsdal  23,4 Våland, Rogaland  23,4 Sandnessjøen lufthavn, Nordland  23,4 Steinkjer, Trøndelag  23,4 Åfjord, Trøndelag  23,3 Lurøy, Nordland  23,2 Vinjeøra, Sør-Trøndelag  23,2 Tjøme, Vestfold  23,2 Porsgrunn, Telemark  23,2 Skibotn, Troms  23,1 Særheim, Rogaland  23,1 Strømtangen fyr, Østfold  23,0 Nedre Vats, Rogaland  23,0 Sunndalsøra, Møre og Romsdal  23,0 Tingvoll, Møre og Romsdal  23,0 Sandnessjøen lufthavn, Nordland  23,0 Sauda, Rogaland  23,0 Fister, Rogaland  22,9 Bergen, Hordaland Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0035 4F1 187 1/2 | 0006 Bergen (Pleiestiftelsen) 05.1861 - 12.1885  22,9 Glomfjord, Meløy, Nordland  22,9 Kvithammer, Trøndelag  22,9 Verdal, Trøndelag  22,8 Færder fyr, Vestfold  22,8 Sarpsborg, Østfold  22,8 Vega, Nordland  22,7 Færder fyr, Vestfold Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0018 4F1 185 1/10 | Hylle 1-10 og 186 1-1 | 0006 Ferder 01.1911 - 12.1930  22,7 Makkaur fyr, Finnmark  22,7 Færder fyr, Vestfold  22,7Båtsfjord, Finnmark  22,7 Færder fyr, Vestfold  22,7 Værnes, Trøndelag  22,7 Værnes, Trøndelag  22,6 Færder fyr, Vestfold Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0018 4F1 185 1/10 | Hylle 1-10 og 186 1-1 | 0005 Ferder 10.1885 - 12.1910  22,6 Oppstryn, Sogn og Fjordane Riksarkivet - S-1570 Det norske meteorologiske institutt - Db - Månedlige observasjonsskjemaer - værstasjoner | L0110 4F1 167 1/9 | 0004 Opstryn (Skåre) 1931 - 1936  22,6 Lista fyr, Vest-Agder  22,6Alta lufthavn, Finnmark  22,6 Frosta, Trøndelag  22,6 Buholmråsa fyr, Trøndelag  22,6 Skrova fyr, Nordland  22,5 Færder fyr, Vestfold  22,5 Færder fyr, Vestfold  22,5 Brønnøysund lufthavn, Nordland  22,5 Trondheim, Trøndelag  22,5 Mortenhals, Troms 

Sjøtemperatur

 Høyeste og laveste sjøtemperatur 

 Måned Sjøtemperatur (°C) Sted Dato Sjøtemperatur (°C) Sted Dato  10,2  Lindesnes fyr, Vest-Agder  –2,0 Makkaur fyr, Finnmark   8,1 Lindesnes fyr, Vest-Agder  –3,8 Lindesnes fyr, Vest-Agder   7,4 Hellisøy fyr, Hordaland  –1,9 Makkaur fyr, Finnmark   10,9 Lindesnes fyr, Vest-Agder  –0,3 Makkaur fyr, Finnmark   21,3Flødevigen, Aust-Agder  0,9 Makkaur fyr, Finnmark   23,2 Færder fyr, Vestfold  2,5  Makkaur fyr, Finnmark    24,0  Færder fyr, Vestfold   4,6  Slettnes fyr, Finnmark    24,1 Færder fyr, Vestfold   6,3 Makkaur fyr, Finnmark   21,1  Færder fyr, Vestfold   5,5 Makkaur fyr, Finnmark   17,8 Færder fyr, Vestfold  1,9 Slettnes fyr, Finnmark   13,7 Lindesnes fyr, Vest-Agder  1,0 Andenes, Nordland   11,2 Lindesnes fyr, Vest-Agder  –1,9 Makkaur fyr, Finnmark 

 Soltimer 

Flest soltimer

Soltimer måles bare på et fåtall stasjoner. Den mest solrike delen av landet er kyststripen fra Kristiansand og østover mot svenskegrensen. Kjevik i Vest-Agder målte flest soltimer over perioden 1961 – 90 med et årlig gjennomsnitt på snaut 1 800 timer. Det finnes ingen målinger av soltimer øst for Oslofjorden (i Norge), men på Koster snaut 10 km sør for Hvaler ligger det årlige gjennomsnittet på 2 000 timer.

 Måned Soltimer Sted År  108 Blindern, Oslo 1979  153 Kjevik, Vest-Agder 1986  241 Særheim, Rogaland 2013  308 Trondheim, Trøndelag 2019  381 Tromsø, Troms  2013  395 Tromsø, Troms  1971  430 Tromsø, Troms  1980  343 Kjevik, Vest-Agder 1995  241 Kjevik, Vest-Agder 1959  196 Trondheim, Sør-Trøndelag 2016  111 Lyngør fyr, Aust-Agder 1988  79 Blindern, Oslo 1975 År 2133 Blindern, Oslo 2018

 Nedbør 

Nedbørsintensitet

Oversikten baserer seg utelukkende på data fra nedbørstasjoner med pluviometer. Av met.nos 620 nedbørstasjoner er bare 120 utstyrt med pluviometer, og de fleste har relativt korte tidsserier. Det er således nokså tilfeldig hvilke regnskyll som har blitt fanget opp og registrert. Det finnes også en del høyere målinger som er gjort manuelt. I Tana ble det for eksempel målt 14 mm på tre minutter 3. juli 1916 og Folldal i Hedmark registrerte 100 mm på 90 minutter 27. juni 1935.

 Varighet (min) Nedbør (millimeter) Sted Fylke Dato Starttidspunkt 1 4,3 Gardermoen  Akershus  09:32 2 8,1 Nøisomhed i Molde Møre og Romsdal  17:11 3 11,9 Nøisomhed i Molde Møre og Romsdal  17:11 5 16,2 Nøisomhed i Molde Møre og Romsdal  17:11 10 26,5 Tjøme Vestfold og Telemark  07:14 15 34,4 Tjøme Vestfold og Telemark  07:09 20 40,7 Vestskogen, Nøtterøy Vestfold og Telemark  12:42 30 50,7 Tjøme  Vestfold og Telemark  07:04 45 71,4 Tjøme Vestfold og Telemark  06:47 60 78,5 Tjøme  Vestfold og Telemark  06:40 90 82,4 Tjøme Vestfold og Telemark  06:19 120 102,0 Dueknipen Vest-Agder  14:12 180 121,5 Dueknipen Vest-Agder  13:38 360 134,7 Dueknipen Vest-Agder  13:30

Største døgnnedbør

Månedsvis
15. mai 1974 ble det ikke registrert nedbør ved noen målestasjoner i Norge (med unntak av 0,1 mm i Espedalen, Oppland).

 Måned Nedbør (millimeter) Sted Dato  206,0 Grøndalen, Sogn og Fjordane 11. januar 1992  181,8 Lurøy, Nordland 14. februar 1961  175,0 Opstveit, Hordaland 2. mars 1997  143,5 Samnanger, Hordaland 10. april 1999  134,6 Sausvatnet, Nordland 31. mai 1982  165,5 Lurøy, Nordland 12. juni 1973  155,6 Lurøy, Nordland 20. juli 1982  173,2 Mykland, Aust-Agder 28. august 1939  179,5 Opstveit, Hordaland 14. september 2005  184,6 Takle, Sogn og Fjordane 27. oktober 1995  229,6 Indre Matre, Hordaland  26. november 1940  218,4 Indre Matre, Hordaland 6. desember 1955

Fylkesvis

 Fylke Nedbør (millimeter) Sted Dato Østfold 96,6 Trolldalen i Moss 23. august 1988 Akershus 95,0 Dikemark i Asker 5. oktober 1905 Oslo 104,3 Bjørnholt i Nordmarka 29. august 1901 Innlandet 149,5 Magnor i Eidskog 25. august 1996 Buskerud 113,2 Heggelia i Nordmarka 28. oktober 1959 Vestfold 139,1 Natvoll i Sandar 25. august 1950 Telemark 168,6 Drangedal 15. august 1896 Agder 173,2 Mykland 28. august 1939 Rogaland 190,0 Jørpeland 26. november 1940 Vestland 229,6 Indre Matre i Kvinnherad  26. november 1940 Møre og Romsdal 178,5 Eide på Nordmøre 18. september 1978 Trøndelag 182,3 Momyr i Åfjord 2. oktober 2015 Nordland 181,8 Lurøy på Helgeland 14. februar 1961 Troms 110,1 Kobberpollen på Skjervøy 28. januar 1992 Finnmark 98,5 Lanabukt i Sør-Varanger 21. juni 1977

Største månedsnedbør

Månedsvis
 Måned Nedbør (millimeter) Sted År  1190 Grøndalen, Sogn og Fjordane 1989  833 Samnanger, Hordaland 1998  988 Samnanger, Hordaland 1938  677 Hovlandsdal, Sogn og Fjordane 1943  602 Samnanger, Hordaland 1982  567 Samnanger, Hordaland 1961  643 Lurøy, Nordland 1982  829 Lurøy, Nordland 1983  929 Hovlandsdal, Sogn og Fjordane 1975  1117 Brekke, Sogn og Fjordane 1983  919 Haukeland, Hordaland 1986  1064 Samnanger, Hordaland 1975

Fylkesvis
 Fylke Nedbør (millimeter) Sted Måned Østfold 351 Moss November 2000 Akershus 507 Jeppedalen i Hurdal November 2000 Oslo 564 Bjørnholt i Nordmarka November 2000 Innlandet 380 Storåsen på Sjusjøen November 2000 Buskerud 612 Mykle November 2000 Vestfold 553 Hedrum November 2000 Telemark 793 Gaustatoppen Desember 1944 Agder 711 Konsmo November 2000 Rogaland 1049 Ulladal i Suldal Januar 1983 Vestland 1190 Grøndalen i Flora Januar 1989 Møre og Romsdal 797 Overøye i Stordal Desember 1975 Trøndelag 715 Follavatn i Verran Desember 1975 Nordland 965 Strompdal i Velfjord Mars 1953 Troms 466 Eidet i Gullesfjorden Desember 2003 Finnmark 265 Gamvik Mars 1953

 Høyeste og laveste årsnedbør 
Nedbørsmengdene i Norge er i stor grad bestemt av beliggenheten i forhold til havet og av topografien. De største samlede nedbørsmengdene faller på vestsiden av fjellene der fuktig luft fra havet tvinges til å stige. På Vestlandet faller mest nedbør i et belte 20–30 km innenfor den ytterste kysten.

 Fylke Nedbør (millimeter) Sted År Nedbør (millimeter) Sted År Østfold 1372 Prestebakke i Halden 2000 335 Haga i Eidsberg 1947 Akershus 1672 Jeppedalen i Hurdal 2000 302 Fornebu 1947 Oslo 2026.5 Bjørnholt i Nordmarka 2020 320 St. Hanshaugen 1921 Innlandet 1574 Storåsen på Sjusjøen 2000 184 Tynset 1904 Buskerud 2005 Mykle 2000 242 Breidokk i Gol 1904 Vestfold 1727 Solli i Stokke 2000 396 Sandefjord 1947 Telemark 2244 Gaustatoppen 1967 297 Øvre Mår i Tinn 1955 Agder 3660 Skreådalen i Øvre Sirdal 1967 587 Lindesnes fyr 1941 Rogaland 4298 Ulladal i Suldal 1983 697 Utsira fyr 1933 Vestland 5596 Brekke i Sogn 1990 259 Vivelid i Eidfjord 1951 Møre og Romsdal 3504 Ørsta vegstasjon 1983 251 Aursjøen 1951 Trøndelag 3218 Momyr i Åfjord 1973 413 Tunnsjø i Lierne 1937 Nordland 4265 Lurøy på Helgeland 1964 74 Saltdal 2005 Troms 2622 Eidet i Gullesfjorden 2003 92 Ankerlia i Kåfjord 1913 Finnmark 1370 Loppa 1975 148 Šihččajávri 1941

Største snødybde

Alle snømålingene i tabellene er fra met.nos vær- og nedbørstasjoner. Enkelte år har NVE målt snødybder på over 12 meter på Svartisen og Ålfotbreen.Ålfotbreen 

Månedsvis

 Måned Snødybde (cm) Sted Dato  486 Grjotrusti, Hordaland  30. januar 1918  572 Grjotrusti, Hordaland 27. februar 1918  576 Grjotrusti, Hordaland 30. mars 1918  585 Grjotrusti, Hordaland 3. april 1918  490 Grjotrusti, Hordaland Mai 1920  341 Grjotrusti, Hordaland 1. juni 1927  190 Grjotrusti, Hordaland 1. juli 1923  106 Fannaråki, Sogn og Fjordane 31. august 1962  168 Fannaråki, Sogn og Fjordane 19. september 1962  200 Innerdal, Møre og Romsdal 27. oktober 1997  210 Grjotrusti, Hordaland 30. november 1916  365 Grjotrusti, Hordaland 25. desember 1917

Fylkesvis

 Fylke Snødybde (cm) Sted Dato Østfold 165 Ørje Februar 1920 Akershus 235 Asker batteri 31. mars 1988 Oslo 302 Tryvannshøgda 8. april 1951 Innlandet 394 Sognefjellshytta 31. mars 1989 Buskerud 300 Geilo 6. mars 1936 Vestfold 180 Hedrum i Larvik 26. februar 1900 Telemark 340 Haukeliseter brøytestasjon 27. mars 1989 Agder 290 Bjåen i Bykle 24. mars 1993 Rogaland 176 Suldalsvatnet 25. mars 1994 Vestland 585 Grjotrusti 3. april 1918 Møre og Romsdal 275 Overøye 7. april 1976 Trøndelag 329 Lysvatnet i Åfjord Mars 1940 Nordland 370 Dunderlandsdalen 12. mars 1920 Troms 260 Innset i Bardu April 1943 Finnmark 281 Ystnes i Øksfjord 2. april 2020

 Vind 
Sterkeste registrerte middelvind og vindkast (1957–)
Månedsvis
Fylkesvis
 Fylke Middelvind (m/s) Sted Dato Vindkast (m/s) Sted Dato Østfold 30,9 Jeløya   33,4  Gullholmen fyr  Akershus 22,6 Gardermoen   31,9 Fornebu  Oslo 26,8 Tryvannshøgda   34,4 Tryvannshøgda  Innlandet 44,0 Juvvasshøe   64,7 Juvvasshøe   Buskerud 37,1 Hemsedal skisenter  47,3 Hemsedal skisenter  Vestfold 35,0 Færder fyr   35,0 Færder fyr  Telemark 37,2 Honnegrasnuten  44,2 Gaustatoppen  Agder 35,0 Lista fyr   42,5 Lindesnes fyr  Rogaland 37,6 Eigerøy fyr  46,8  Eigerøy fyr  Vestland 48,9 Kråkenes fyr   62,1 Folgefonna sommerskisenter  Møre og Romsdal 46,4 Svinøy fyr    62,4 Mannen  Trøndelag 41,4 Nordøyan fyr  55,0 Halten fyr  Nordland 54,4 Kvaløyfjellet  62,3 Kvaløyfjellet  Troms 37,0 Torsvåg fyr  46,3 Fugløykalven fyr  Finnmark 50,7 Sluskfjellet  61,6 Sluskfjellet 

 Flest døgn med stiv kuling i middelvind (1957–) 

 233 døgn i 1989 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane
 228 døgn i 1989 – Svinøy fyr, Møre og Romsdal
 218 døgn i 1971 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane
 216 døgn i 1983 – Svinøy fyr, Møre og Romsdal
 202 døgn i 1971 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 201 døgn i 1973 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane

 Flest døgn med orkan i middelvind (1957–) 

 16 døgn i 1971 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 12 døgn i 1975 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 10 døgn i 1989 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane
 8 døgn i 1983 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane
 5 døgn i 1973 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 5 døgn i 1975 – Kråkenes fyr, Sogn og Fjordane

 Lufttrykk 
 Høyeste lufttrykk 
 På fastlandet: 1061,3 hPa 23. januar 1907 i Dalen, Telemark
 Laveste lufttrykk 
 På fastlandet: 939,8 hPa 27. januar 1884 i Bergen, Hordaland
 Offshore: 937,1 hPa 15. februar 1989 ved Stasjon Mike, Norskehavet

 Diverse 

 17. mai 
Høyeste temperatur: 28,6 ℃ 17. mai 1960 i Melsomvik i Vestfold
Laveste temperatur: −20,9 ℃ 17. mai 1909 på Finse i HordalandVarviggo - Varmerekorden på nasjonaldagen stammer fra 1960 - i Oslo er rekorden 25,7 grader fra 1980

 24. desember 
Høyeste temperatur: 17,2 ℃ 24. desember 1942 i Tafjord i Møre og RomsdalVarviggo - JULAFTEN: - Fra 17 pluss til 44 minus har vi her hjemme på berget opplevd
Laveste temperatur: −43,9 ℃ 24. desember 1919 i Karasjok i Finnmark
Største døgnnedbør: 107,0 mm 24. desember 1933 på Eide i Møre og Romsdal

 Flest frostdøgn (1957–) 
Frostdøgn er døgn der minimumstemperaturen er −0,1 ℃ eller lavere.

 345 døgn i 1962 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 329 døgn i 1957 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 325 døgn i 1962 – Gaustatoppen, Telemark
 323 døgn i 1965 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 312 døgn i 1958 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 311 døgn i 1966 – Fannaråki, Sogn og Fjordane
 310 døgn i 1965 – Gaustatoppen, Telemark

 Lengste periode der maksimumstemperaturen ikke overstiger −0,1 ℃ (1957–) 
 Sør-Norge 
 Under 700 moh.: 114 døgn, 11.11.1965 – 4.3.1966, Alvdal, Hedmark
 Over 700 moh.: 192 døgn, 23.10.1969 – 2.5.1970, Gaustatoppen, Telemark
 Midt-Norge: 112 døgn, 11.11.1965 – 2.3.1966, Røros, Sør-Trøndelag
 Nord-Norge: 150 døgn, 7.11.1965 – 6.4.1966, Suolovuopmi, Finnmark

Se også

 Norges klima
 Årlige temperaturekstremer i Norge

 Referanser 
Mamen, J. (2008): Dypdykk i klimadatabasen. Rekorder og kuriositeter fra Meteorologisk institutts klimaarkiv. Naturen, nr 6, 2008, s. 250.

Litteratur
 Gustav Bjørbæk: Norsk vær i 100 år. Utgitt av Teknologisk forlag, 1998.
 Jahrbuch des Norwegischen Meteorologischen Institute fur 1878–1944, utgitt av Det Norske Meteorologiske Institutt (DNMI – nå MET).
 Meteorologisk årbok 1945–1979, utgitt av Det Norske Meteorologiske Institutt (DNMI – nå MET).
 Døgndata eldre enn 1.1.1957 (i de fleste tilfeller) ligger arkivert i Riksarkivet. Meteorologisk institutts del av arkivet er S-1570 Det norske meteorologiske institutt.
 Finn Spinnanger, Fanaråken meteorologiske observatorium i særtrykk av "Naturen", nr. 3, 1947.

Eksterne lenker
 Norsk klimaservicesenter
 Met.no Værrekorder
 Vær og vind (blogg v/Bernt Lie)
 Meteorologisk institutts Meteorologileksikon

Kategori:Norges klima
Kategori:Norgesrekorder