Vinternettene

Vinternettene (også kalt høstblot, vinterdag og vinternatt) refererer til det blotet (en hedensk offerfest) som folk i norrøn tid holdt 28 dager (fire syvdagersuker) etter høstjevndøgn. Blotet markerte samtidig at vinterhalvåret var i gang på den nordlige halvkula og refererer i dag til datoen 14. oktober. Vintersiden av primstaven begynte denne dagen.

Det er knyttet flere skikker til vinterdagen som merkedag. Da var det blant annet vanlig å flytte for tjenestefolk på landet. Det samme gjaldt sommermål (14. april), en ordning som ble praktisert fram til første verdenskrig. Utenom disse dagene var det ikke lov å flytte eller skaffe seg nytt arbeid. Ifølge folkemetrologien ville dessuten vinterværet i hovedtrekk bli slik det var vinternatta. Hvis det for eksempel kom snø, ville det bli en snørik vinter.

Tradisjonelle primstaver har en sommer- og vinterside, og vinteren begynner med denne datoen. Der er dagen ellers merket med en vott. Dette primstavmerket er blitt tolket som en fortegnet biskophanske eller en bispelue, et mulig symbol for pave og seinere helgen Calixtus 1  (Callistus I) som i den katolske kirkekalenderen ble minnet med en festdag nettopp 14. oktober, dagen da han skal ha blitt gravlagt i år 222. Dagen har derfor også blitt kalt Calixtusdagen.

I førkristen kan høstblotet ha bestått av ofring av husdyr og takk for god avling. I kristen tid ble det slutt på blot og ofring, mens dagen besto som en merkedag og primstaven ble snudd. Vott var utbredt som symbol for begynnelsen på primstavens vinterside.

 Se også 
 Blot
 Midtvinterblot
 Sommermål (vårblot)
 Midtsommerblot
 Referanser 

Eksterne lenker
 Domkirkeodden om vinterdagen 

Kategori:Tradisjonelle fester
Kategori:Nordisk folkeminne
Kategori:Norrøn tid
Kategori:Vinter