Klaft

Klaft eller khat var et tradisjonelt, løsthengende hodetørkle i oldtidens Egypt som ble båret som beskyttelse mot sola. Hodeplagget utviklet seg til nemes, en stripete, seremoniell variant forbeholdt konger, faraoer og guddommer. Nemes ble gjerne prydet med en uraeusslange i pannen, et oldegyptisk symbol på guddommelig beskyttelse og kongemakt.

 Utforming og historikk 
Klaften bestod av et trekantet tøystykke som var laget av lin. Det ble lagt stramt over pannen, festet ved tinningene og knyttet i nakken som et skaut eller en hette. Hodetørkleet hang da i folder over hodet, ned over nakken og sidene slik at bare ansiktet, eventuelt også ørene, var blottlagt. Enkle tørkler var skåret rett over nederst, mens seremonielle varianter kunne knyttes sammen i en spiss «løvehale» bak, øverst på ryggen. Tørklene fikk da to fliker eller endestykker som falt ned mot brystet på hver side av halsen. Formen på klaftene minnet om de lange, fyldige, klokkeformede parykkene som ble båret over glattbarberte hoder og var vanlige for begge kjønn i det gamle Egypt.

Klaft ble særlig brukt av menn, gjerne av høyere sosiale lag, ettersom slaver og bønder ofte var sparsomt kledt eller helt nakne. Det later også til at soldater under det 19. egyptiske dynasti, til forskjell fra dem under det 18., brukte hodetørklær med striper.

 Kongelig hodeplagg 
Den første faraoen en kjenner til som er avbildet med klaft eller nemes, er Djoser som regjerte fra ca. 2690 til 2670 f.Kr. Han var også den som bygde den første pyramiden, trappepyramiden i Saqqara. Selv om egyptisk oldtidshistorie strekker seg over årtusen, forandret grunntrekkene i klesdrakten seg lite. Dette skyldes særlig egypternes respekt for tradisjon og motvilje mot forandring.

Også det gamle Egypts andre kvinnelige hersker, Sobeknefru (ca.1787-1783 f.Kr.), ble portrettert med kongelig nemes og shendyt (schenti), lendeklede eller kilt, over en kvinnedrakt. Det samme gjentok seg tre hundre år seinere da en av Egypts mest kjente faraoer, Hatshepsut, som styrte ca. 1473-1458 f.Kr., på nytt tok i bruk tradisjonelle mannlige regalier, deriblant hodetørkle med uraeus, løsskjegg og lendeklede. Hun fornektet neppe sitt eget kjønn, men ville trolig vise autoriet overfor fremmede herskere, respektere tradisjonene og bli godtatt av landets befolkning.

Flere faraoer er framstilt med nemes og dobbelkrone, et symbol på det forente øvre og nedre Egypt. På gamle egyptiske bilder og statuer er også sfinkser med menneskehode, for eksempel Sfinksen i Giza, ofte iført klaft. Også da er de utstyrt med den guddommelige uraeusslangen.

 Liknende hodeplagg (eksempler) 

 Se også 
 Hodetørkle, hodelin
 Pschent, dobbeltkrone som symbol på det forente Egypt
 Hedjet, den hvite kronen av Nedre Egypt
 Deshret, den røde kronen av Øvre Egypt
 Khepresh, den blå kronen av Egypt

 Eksterne lenker 

 Flere kroner fra Det gamle Egypt (på engelsk)

Kategori:Egyptologi
Kategori:Oldtidens Egypt
Kategori:Hodeplagg
Kategori:Verdighetstegn
Kategori:Klesdrakt i oldtiden