Paul Henningsen Irgens

Paul Henningsen Irgens (født 31. juli 1843 i Os i Østerdalen, død 11. september 1923 i Oslo)Bertheau/Stokke (1991) side 19 var en norsk oppfinner som alt i 1880, seks år før Gottlieb Daimler lanserte sin bil, tegnet en bil med forbrenningsmotor. Irgens’ problem var at han manglet penger til å realisere planene, og i et intervju med Norsk motorblad<ref>«Norsk motorblad», Deichmanske</ref> i 1920 sa 77 år gamle Irgens: «Det var i 1880 at automobilen stod ferdig teknisk sett, men den kom dessverre aldri lenger enn på papiret.» «Norges første bil ble trolig bygget på Minde», Årstadposten</ref>

I 1858 reiste Irgens 15 år gammel til København, der han gikk på teknisk skole og var lærling hos sin farbror Johannes Irgens (1785–1863) som selv utmerket seg innenfor fremstilling og bruk av gassbelysning. Paul ble også kjent med den danske  bilkonstruktøren Albert HammelAspenberg, Nils Carl: «Poul Henningsen Irgens» i Norsk biografisk leksikon på snl.no. Hentet 5. juni 2025 fra  som i 1886 fikk bygd «Hammelvognen» av en ansatt, smeden Hans Urban Johansen. Hammel tok patent på karburatoren Johansen oppfant under sitt arbeid med vognen.<ref>[https://hfk.dk/smukke-koebenhavn/haandvaerkeren-som-opfinder/ Håndverkeren som oppfinner, hfk.dk]

På slutten av 1870-tallet og helt til 1895 drev Paul Irgens et mekanisk verksted i Kristiania. Til å begynne med tok han oppdrag med å reparere instrumenter, apparater og mindre maskiner, men lagde også symaskiner etter Singers patent som han videreutviklet til en egen patent. Han skal ha oppfunnet/laget maskin for brodering, nært beslektet med symaskinen.  

Tidlig i 1880-årene så han mulighetene i motordrevne driftsmidler på land og sjø. Han bygde da først en båtmotor, og leverte blant annet motor til en livbåt på den første Fram-ferden i 1893. Han fikk flere patenter på utvikling av bensindrevne motorer. Motorene hans var utviklet over flere år, fungerte bra, men for kostbare for datidens Norge.

I 1895 flyttet han til Bergen, der han fikk hjelp av sin slektning, vognfabrikanten Jacob Pleym Irgens (1862-1922).«Jacob Pleym Irgens», hanseater.no]</ref> Han hadde satt sylindrene på tvers av bilens forpart, mens moderne biler har sylindrene langsetter. Da Paul Irgens kom til Bergen i 1895, slo han seg sammen med slektningen Jacob Irgens som hadde startet vognfabrikk i USA, og startet vognfabrikk i Bergen da han kom tilbake i 1892. Paul Irgens startet verksted for montering av gass- og petroleumsmotorer. I 1898 ble den ferdige bilen fotografert utenfor verkstedet i Nygårdsgaten 84https://www.bergenbyarkiv.no/bergenbyleksikon/arkiv/1425096 med Jacob Irgens ved rattet. Teknisk hadde bilen utviklet seg, og var nå utstyrt med to spaker; den venstre til å styre bilen med, den høyre trolig til å bremse med. Motoren var en ensylindret petroleumsmotor. 20. januar 1955 fortalte ingeniør Erik Asker i Norges Handels- og Sjøfartstidende at han i 1895 eller 1896 i sin sommerferie på Nesttun passerte et hjul- og vognmakerverksted som han mente lå på Minde. Det ble det laget en motorvogn som lignet de første Oldsmobiler som ble solgt i Kristiania i 1905. En dag så Erik Asker en slik motorvogn kjøre i retning Nesttun, men den greide ikke å komme seg opp Nesttunbakken. «Den var bygd som en trille med jern-bandasjerte hjul og en liggende motor i en kasse bak.»<ref>[https://www.arstadposten.no/2017/12/12/norges-forste-bil-trolig-bygget-minde-omradet/ «Norges første bil ble trolig bygget på Minde», Årstadposten

I 1899 bygde Irgens en dampbuss med forhjulstrekk, døpt «Alpha».Bergens Tidende 03.10.1899, gjengitt i Gretland (1951)The Horseless Carriage bind 4, no. 4, 26.09.1899 Den ble aldri satt i trafikk, og hugget opp noen år senere. 

I folketellingen av 1910 var Irgens bosatt i Maridalsveien 8«Paul Henning Irgens», folketellingen 1910 i Oslo; i 1920 i forgården av Rosteds gate 4.«Paul Henning Irgens», folketellingen 1920

 Se også 
 Hans Torgersen Vestby

 Referanser 

 Litteratur 
 Opplysninger om slekten Irgens fra Røros utarbeidet av Ludvig Kristian Langberg.
 Peer Gretland:Bilens historie, KNA 1951
 Øistein Bertheau/Trygve Krogsæter: Bilen kommer til Norge. Norsk Teknisk Museum 1986 ISBN 82-90115-22-9
 Øisten Bertheau/Christian Stokke: Made in Norway? Historien om forsøk på bilproduksjon i Norge''. Norsk Teknisk Museum 1991 ISBN 82-90115-24-5

Kategori:Norske oppfinnere
Kategori:Fødsler i 1843
Kategori:Dødsfall i 1923