Geir Grung

Geir Grung (1926–1989) var en norsk arkitekt kjent blant annet for brutalismen og utforming av kraftverk og tilknyttede bygg. De bærende betongelementene i hans arbeider fra 1960-1970-tallet er ofte tydelig fremhevet.

Grungs arkitektur representerte en kraftfull, ekspressiv modernisme, preget av brutalismens kjennetegn og inspirasjon fra Østen etter srtudiereiser i Asia. 

mini|Økernhjemmet, 1955
mini|Hovedbygning for De Sandvigske Samlinger, Maihaugen, 1959
mini|Portalbygg for Tysso II kraftverk, Skjeggedal, Odda, 1967
mini|MS «Sovereign of the Seas», 1987

 Bakgrunn 
Geir Grung ble født 13. desember 1926 i Bergen. Moren var sanger Hjørdis Grace Lehmann. Han var sønn av funkisarkitekten Leif Grung. Geir Grung flytta fra Bergen etter farens død og fikk base i Oslo etter utdanninga. Han hevda seg tidlig, og fikk stor inspirasjon fra læremesteren sin på Statens håndverks- og kunstindustriskole, Arne Korsmo.

 Virke 
Sammen med Sverre Fehn, Håkon Mjelva og Christian Norberg-Schulz var Grung med på å grunnlegge «PAGON» i 1950. Dette var en gruppe arkitekter som ikke tenkte så mye på gjenoppbygningen etter krigen, men mer en gjenerobring av den modernistiske ideverden. Gruppen ønsket å videreføre de funksjonalistiske idealene fremmet av CIAM, en organisasjon opprettet i 1928 for å bidra til å fremme og realisere modernismens arkitekturidealer.

Sammen med Sverre Fehn tegnet Grung Økern aldershjem i 1955 og denne bygningen fikk i 1961 Houens fonds diplom.

Geir Grung ble mest kjent som industriarkitekt. Martens brødfabrikk på Minde i Bergen ble bygget årene 1965–1966. Bygningen ble tegnet av Grung sammen med Georg Greve og er et karakteristisk eksempel på samtidens bruk av spennbetong og bruk prefabrikkerte elementer. Vannkraftanlegga til Hydro Energi i Røldal og på Nesflaten i Suldal regnes som et av hans fremste verk. Anlegget ble planlagt og bygget i forbindelse med Røldal-Suldal-utbyggingen årene 1961–1967, og er blitt kåret til et av de 12 viktigste byggverk fra etterkrigstiden av Morgenbladet. Skinnsenteret på Økern regnes også som ikonisk, det ble prosjektert sammen med Greve. 

Grung tegnet transformatorstasjoner og administrasjonsbygget til AS Tyssefaldene i Tyssedal.

 Arbeider 
 Boliger 
 Villa Åsjordet for sivilingeniør Per Ormann, Åsjordet, 1958–1959
 Villa for disponent Gunnar Wethal, Tåsenveien 44, Oslo
 Villa for Arve Kollenborg, Østenåslia, Bærum, c 1958-1960
 Eget hus/Villa Jongskollen, Jongskollen 27, Sandvika, 1963
 Villa for direktør Helge Schjøtt, Haakon Sætres vei 23, Tveiteråsskogen, Bergen, 1968-1969
Boligblokk, President Harbitz gate 21, Oslo, 1968
Sun house (1969), elementhus oppført for distrikslege Tom Bache-Wiig, Eivindvik, Gulen, 1973
Villa for Finn C. Ferner, Nesøya (Asker), 1969-1970

 Kraftverk og tilknyttede bygg 
 Fjellhaller for Oslo Lysverker, Smestad, 1958
 Longa kraftstasjon, Åseral, Vest-Agder 1961. 
 Portalbygg, Mykstufoss kraftverk, 1964 
 Røldal-Suldal kraftanlegg (1961-1967) med boligfelt (Nesflaten og Krokenteig), gjestehus (nå drevet som hotell under navnet Energihotellet), brannstasjon, garasjer, verksteder, administrasjonsbygg, kontrollbygg, lukehus (Valldalen), portalbygg og turbinhaller: Suldal I kraftverk (1965), Suldal II kraftverk (1965), Røldal kraftverk (1966), Novle kraftverk (1967), Kvanndal kraftverk (1967)
 Smestad innføringsstasjon, Oslo Lysverker, Husebybakken, Oslo
 Ullevål understasjon (transformatorstasjon)for Oslo Lysverker, sammen med G. Greve, Kirkeveien 159, Oslo 1966
 Tysso II kraftverk, 1967
 Senjaneset transformatorstasjon, Tyssedal, 1967
 Vemork ny kraftstsasjon 1971
 Sira-Kvina (1968; oppdraget delt med Erik Sorteberg som tegnet kraftverkene ved Kvina og i Feda): Tonstad kraftverk (1968), Tjørhom kraftverk (1973), Duge kraftverk (1973)
 Samkjøringsbygget, Montebello, Oslo, 1974-1976
 Kraftverket Ulla-Førre 1975-1988
 Administrasjonsbygg for Tyssefaldene AS, Tyssedal, 1989

 Andre næringsbygg 

Petrokjemisk anlegg for Norsk Hydro, Rafnes, 1974-1977
Oslo Skinnauksjonssenteret, Økern, Oslo, 1968
Bryn Industrihus, Nils Hansens vei 2, Oslo, 1960-67
Martens Brødfabrikk for Ditlef Martens A/S, Kanalveien 90, Mindemyren, Bergen, 1964-1965
 Bygg for Gustav A. Ring («Ring-bygget»), Sørkedalsveien 33, Oslo, 1965
 Bygg for Kodak Norge, Mastemyr, Oppegård, 1978
 Bygg for IBM, Mastemyr, Oppegård, 1984-1986

 Skip 

MS «Song of America», for Royal Caribbean Cruise Line A/S, 1982
Akterskip med lugarer, oppholdsrom og brobygg på motortankeren «Wilstar», Anders Wilhelmsen & Co, Oslo
 MS «Sovereign of the Seas», for Royal Caribbean Cruise Line A/S, 1987
 Motorseileren «Fjord Cruise Sailer 28» og motorcruiserne «30 Flybridge Cabin Cruiser» og «Fjord 1001 Commandobridge», for AS Fjord Plast, c. 1975-1981
 MS «Song of Norway», MS «Nordic Prince» og MS «Sun Viking», for Royal Caribbean Cruises Ltd., 1969

 Annet 
Olympiabuen på Nasjonalteateret og håndfakkel til Vinter-OL 1952, 1951
 «Prosjekt til sanering av Bergen sentrum», sammen med «Gruppe 5», 1954
 Økernhjemmet, sammen med Sverre Fehn, Økernveien 151, Oslo, 1955
 Museumsbygning for De Sandvigske Samlinger, Maihaugen, 1949 (1. premie i konkurranse), ferdigstilt 1959
 Vettre skole, Slemmestadveien 186, Asker, 1957–1962

 Lieråsen tunnel, 1963-1973
 Høyenhall skole, 1967

Referanser

 Litteratur 
 Bøe, Alf: Arkitekt Geir Grung - et modernistisk temperament, Norsk arkitekturmuseum, Oslo 1994.
 Bøe, Alf: Geir Grung; arkitekten og hans verk, Oslo 2001.
 Møllerhaug, Nicolas H.: «Røldal Suldal kraft- ein romodyssé.» I Dag og Tid nr. 9 laurdag 1. mars 2003.

 Eksterne lenker 
 Martens brødfabrikk
 Morgenbladets 12 viktigste byggverk 
 Geir Grung i Norsk biografisk leksikon


Kategori:Houens fonds diplom
Kategori:Personer fra Bergen kommune