Landesorg

Landesorg, eller nasjonal sørgedag, er betegnelsen på en dag eller en periode med sorg blant befolkningen i en nasjon. Dager eller perioder med landesorg er vanligvis dager til minne om personer som har hatt stor betydning for nasjonen, typisk presidenter, regenter eller andre statsoverhoder. Det erklæres ofte landesorg samme dag som begravelsen, eller ved markering på dødsdagen i årene etter. Landesorg er også vanlig ved større tragedier og naturkatastrofer i en nasjon hvor mange menneskeliv er gått tapt. Landesorgen blir erklært av nasjonens myndigheter, som også bestemmer landesorgens varighet.

I Iran ble det erklært 40 dagers landesorg etter dødsfallene til ayatollahene Khomeini i 1989 og Khamenei i 2026. Etter dronning Elizabehs død i 2022, ble det erklært landesorg til og med begravelsesdagen, og keiser Hirohitos død i 1989 utløste seks dagers landesorg. I USA er det vanlig å erklære nasjonal sørgedag den dagen tidligere presidenter blir gravlagt.

 Landesorg i Norge 
Landesorg er et begrep som ikke er nevnt i det norske lovverket, og det er ingen faste regler eller ordninger for landesorg. Etter kongene Haakon VIIs og Olav Vs dødsfall i henholdsvis 1957 og 1991 ble det erklært fire måneders hoffsorg. Det ble ikke erklært landesorg ved monarkenes bortgang, men begrepet ble ble knyttet til den dyptfølende sorgen som spredte seg bland befolkningen. 

Regjeringen bestemte at 1. januar 2005 skulle være en nasjonal sørgedag til minne for ofrene etter tsunami-katastrofen som inntraff i Sør-Asia romjulen 2004. 
Etter terrorangrepene i Norge 22. juli 2011 kunngjorde statsminister Jens Stoltenberg at 21. august 2011 skulle være nasjonal sørgedag. Dagen skulle være til minne om ofrene etter terrorangrepene i Regjeringskvartalet og på Utøya.vg.no (1. august 2011): 21. august blir det nasjonal sørgedag, hentet 13. august 2011 

 Referanser 

Kategori:Skikker omkring døden
Kategori:Sorg