Olavskors

Olavskors er betegnelsen på kors som forbindes med Olav den hellige. Flere ulike korsformer går under betegnelsen Olavskors og forbindelsen til tradisjonen om helgenkongen varierer. 

Olavskorset i Olavsmerket 
Det er kløverbladkorset, slik det forekommer i Olavsmerket, som oftest omtales som Olavskorset. I Olavsmerket er korset, symbolet for kristendommen, sammenstilt med to økser, nasjonalhelgenen Olav den helliges martyrredskap. Med bakgrunn i Olavsmerket som nasjonalt symbol betegnes i enkelte sammenhenger kløverbladkorset alene som «Olavskorset». Dette innebærer likevel ikke at kløverbladkorset i alle sammenhenger må forstås som Olavskors. Kløverbladkorset er et alminnelig forekommende kors heraldikken, og vil i mange sammenhenger ikke ha noen forbindelse med Olav den hellige eller tradisjonen om ham.

Olav den hellige levde i før-heraldisk tid og førte ikke selv noe våpenskjold. Det er heller ikke kjent at han benyttet noen bestemt korsform. Korsene som forbindes med helgenkongen er en del av Olavstradisjonen og tilkom lenge etter hans levetid. Våpenet med kløverbladkorset og de to øksene var det norske katolske erkebispedømmets våpen. Den første som benyttet dette våpenmerket var  Erik Walkendorf, erkebiskop i Nidaros 1510–1522.Hallvard Trætteberg: Norske by- og adelsvåben, Oslo: Kaffe Hag Aktieselskab, 1933. Under erkebiskop Walkendorf og etterfølgeren Olav Engelbrektsson (1523–1537) ble det også preget norsk mynt med kløverbladkorset og øksene.Kolbjørn Skaare: Norges mynthistorie, Oslo: Universitetsforlaget, 1995, bind 1, s. 109–111 og bind 2, s. 39–40.

Olavsmerket er i dag Den norske kirkes offisielle våpen:«Den norske kirkes våpen», Den norske kirke. Rødt med kløverbladkors i gull over to økser med gullskaft og økseblader i sølv som er vendt utover. 

Olavskorset i ordensinsignier og medaljer 
Hele Olavsmerket inngår siden 1905 i ordenskjedet for St. Olavs Orden.* Den Kongelige norske Sankt Olavs orden 1847-1947,  utgitt av ordenskanselliet ved O. Delphin Amundsen, Oslo: Grøndahl & Søns Forlag, 1947, s. 32. Kløverbladkorset, betegnet som «Olavskorset», benyttes alene i Krigskorset, innstiftet i 1941.Krigskorsets statutter, Forsvarsnett. Olavskorset er det sentrale motiv i ordensinsigniene for Den Kongelige Norske Fortjenstorden, innstiftet i 1985.Statuttar for tildeling av Fortenstordenen, Kongehuset Også Militærkorset, innstiftet i 2007 og opphørt i 2010, benyttet kløverbladkorset.«Ny dekorasjon»   , Forsvarsnett. Sanct Olavs pilegrimstiftelse benytter, ikke overraskende, Olavskorset i sitt hederstegn – Sanct Olavs Pilegrims Kors.
Pilegrimsmerkets Olavskors

Pilegrimsmerket består av en valknute, som symbol for en severdighet, og et kors med tre utbøyde spisser i korsendene. Korsformen i pilegrimsmerket omtales som Olavskors. Symbolet benyttes for å markere steder på pilegrimsleden til Trondheim, som har dokumentert tilknytning til den middelalderske tradisjon om pilegrimsferd til Olav den helliges skrin i Nidaros domkirke.Håndbok for Pilegrimsleden   , Riksantikvaren. 

«St. Olavsmerket» er det offisielle symbolet til Pilegrimsleden mot Trondheim. Det ble designet av Johanna Figur Waddington i 1997, er eid av Riksantikvaren og forvaltes av Nasjonalt pilegrimssenter (NPS).

Olavskors i kommunalheraldikken
Korsmotiver med tilknytning til Olav den hellige finnes også i norsk kommunalheraldikk. 

Verdal kommune fører som våpen: «På rød bunn et gull kors, utbøyd og tilspisset».Forskrift om herredsvåpen og flagg, Verdal kommune, Nord-Trøndelag, Lovdata. Motivet er hentet fra en billedframstilling over Olav den helliges liv og død på et alterbord datert til omkring år 1300, opprinnelig sannsynligvis fra Haltdalen stavkirke, idag oppbevart i Nidaros domkirke. Verdals kommunevåpen omtales noen ganger som «Olavskorset». 

Nord-Trøndelag og senere Trøndelag fylkeskommune fører som våpen: «På sølv bunn et utbøyd gull kors».Forskrift om fylkesvåpen og fylkesflagg, Nord-Trøndelag, Lovdata. Motivet er valgt på bakgrunn av at sagaen beskriver at Olav den hellige bar hvitt skjold med gult kors  under slaget på Stiklestad:«Fylkesvåpenet» , Nord-Trøndelag fylkeskommune. «Kong Olav var kledd slik at han hadde en forgylt hjelm på hodet og et hvitt skjold, der det hellige kors var innlagt med gull.»Olav den helliges saga, Hemskringla, 213   , Wikisource. I våpenskjold er det unormalt med «metall»
på både bunn og figur, men gull på sølv forekommer også i fanen til Vilhelm erobreren på Bayeuxteppet, i korsfarerriket Jerusalems våpen og i pavens symboler.

Nasjonal Samlings merke

Quislings nasjonalistiske fascistparti Nasjonal Samling (NS) antok ved stiftelsen i 1933 et partimerke bestående av et kors i en sirkel, et hjulkors eller «solkors». Det var uenighet i NS om symbolet. For den kristenvennlige fløy av partiet var det viktig at solkorset angivelig var blitt brukt som symbol av Olav den hellige og i partilitteraturen ble solkorset derfor ofte kalt for «Olavskorset».NorgesLexi  , oppslagsord «Solkors» For den hedenske fløyen var denne betegnelsen for kristen og det ble vektlagt at symbolet var unordisk.Oddvar K. Høidal: Quisling: En studie i landssvik, Oslo: Universitetsforlaget, 1988, s. 165. 

Referanser

Kategori:Kors
Kategori:Norske nasjonale symboler
Kategori:Heraldikk