DS «Richard With»

Denne artikkelen omhandler hurtigruteskipet fra 1909. For dagens hurtigruteskip fra 1993 med samme navn, se MS «Richard With».

DS «Richard With» (kallesignal MFQT / LERM) var et hurtigruteskip som ble overlevert Vesteraalens Dampskibsselskab (VDS) 24. juni 1909. Skipet var byggnummer 136 ved Trondhjems Mekaniske Værksted (TMV). DS «Richard With» gikk i fast rotasjon i hurtigruten fra 1909 til 1941 da hun ble torpedert og senket av en britisk ubåt. 99 mennesker omkom.

Skipet var oppkalt etter rederiets nylig avgåtte direktør Richard With, som blir omtalt som «hurtigrutens far».

 Historie 
Stortinget bevilget våren 1907 midler til å opprette en fjerde ukentlig hurtigruteseiling fra Bergen til Vadsø. Vesteraalens Dampskibsselskab tilbød seg å drive ruten med DS «Andenæs» som på den tiden var avløserskip for DS «Vesteraalen». Ruten ble imidlertid tildelt Det Bergenske Dampskibsselskab (BDS) og Det Nordenfjeldske Dampskibsselskab (NFDS). Disse rederiene hadde frem til da drevet Finnmarkruten Tromsø – Vadsø som nå ble en del av den regulære hurtigruten. Vesteraalens Dampskibsselskab besluttet allikevel å kontrahere et nytt hurtigruteskip for å avløse DS «Vesteraalen». Kontrakten gikk til Trondhjems Mekaniske Værksted (TMV) i Trondheim, og kontraktssummen var 398 000 kroner. På grunn av en streik ble overleveringen over tre uker forsinket, og fant sted først den 24. juni 1909.

 I hurtigruten 
I slutten av juni 1909 ble DS «Richard With» satt inn i fast rotasjon i hurtigruten mellom Trondheim og Tromsø, og erstattet DS «Vesteraalen». I 1911 ble den 5. ukentlige seilingen opprettet, og Vesteraalens Dampskibsselskab fikk kontrakten. DS «Richard With» ble nå satt inn på ruten Bergen – Vadsø, og fra 1914 Bergen – Kirkenes. 23. februar 1913 gikk skipet på grunn ved Gibostad i Troms, men ble trukket av grunnen og reparert. 8. juli 1919 i tett tåke gikk hun på et undervannsskjær ved Rongevær i Austrheim, Hordaland. DS «Richard With» ble trukket av skjæret av bergingsbåten DS «Jason», og var tilbake i hurtigruten etter reparasjoner. 18. august 1938 mistet skipet propellen i Øst-Finnmark, men været var pent og situasjonen var ikke kritisk. Hun måtte slepes fra Honningsvåg til Trondheim for å repareres.

Etter utbruddet av andre verdenskrig i september 1939 ble to av de ukentlige hurtigruteseilingene innstilt. Som et resultat av dette lå DS «Richard With» to måneder i opplag høsten 1939. Etter angrepet på Norge i 1940 ble alle hurtigruteavganger innstilt, men ble gjenopptatt etter en tid med Mosjøen som sørligste anløp. 5. mai 1940 var DS «Richard With» på vei til Harstad da tyske bombefly gikk til angrep. Kapteinen valgte å sette skipet på grunn for å unngå tap av menneskeliv, men flyene lyktes ikke å treffe henne. Skipet ble senere trukket av grunnen og reparert i Trondheim. 

13. september 1941 var DS «Richard With» på sørgående mellom Honningsvåg og Hammerfest. Ved Rolvsøya klokken 11:00 avfyrte den britiske ubåten HMS «Tigris» en torpedo mot skipet uten å treffe. Ubåten avfyrte en ny torpedo som traff DS «Richard With» midtskips. Skipet brakk i to og sank i løpet av få minutter. 

Ettersom «Richard With» skulle snu i Honningsvåg, strømmet folk som ville sørover, til skipet der alle lugarer var belagt. Det var med sikkerhet 135 personer om bord da «Richard With»  la fra land, i tillegg til minst én blindpassasjer. I Hammerfest foretok tyskerne en nøye opptelling av overlevende (med krav om at norske borgere skulle fremlegge pass), og de talte 29 norske og 3 tyske overlevende etter senkingen. Det gir 32 reddede og 103 omkomne; av disse var 75 passasjerer.Trygve Nordanger: Lang kyst!, forlaget Nordanger 1975, ISBN 82-7051-040-8 (s. 302-03) 

Alle de overlevende var tatt opp av fiskebåten «Skolpen». «Kristian With»s kaptein Kristian Dahl Knudsen og førstestyrmann Trygve Johansen omkom. Johansen hadde et blått øye etter knyttneveslag av NS-ekspeditøren i Honningsvåg før avgang, visstnok fordi Johansen hadde kommentert partimerket hans negativt.Trygve Nordanger: Lang kyst! (s. 303) Det var tre postfolk om bord, slik det var vanlig nord for Trondheim. To av disse omkom. Olav Risdal hadde nettopp fått vite at hans sønn Jørgen Risdal, postelev på DS «Barøy», var savnet etter «Barøy»s forlis.Trygve Nordanger: Lang kyst! (s. 304)   

Av de omkomne på «Richard With» drev noen i land ulike steder, men mange kom aldri til rette. «Skolpen» var ikke det eneste skipet som kunne kommet til hjelp. To sørgående skip passerte mens «Skolpen» tok opp folk; men begge var i tysk tjeneste og stanset ikke.Trygve Nordanger: Lang kyst! (s. 304) «Skolpen» brukte 2-3 timer på turen til Hammerfest. Det ble servert kokvarmt kaffevann, og om det var dårlig med mat ellers, var det nok av fisk til servering. Av de overlevende hadde to sittet fast i det synkende fartøyet, men kommet seg løs da luftbobler skjøt opp fra skipsbunnen og feide dem med seg opp til overflaten.Trygve Nordanger: Lang kyst! (s. 305) 

I Hammerfest ble redningsmennene belønnet med det de kunne spise, proviant i tillegg, og noe så sjeldent som kaffe og tobakk. «Skolpen» var utstyrt for småhvalfangst, men måtte under okkupasjonen holde seg nær kysten, med linefiske og seisnurping. Etter redningsaksjonen gikk skipet i fast fart for forsyningsnemnden i Vardø og for Vardø sykehus som var flyttet til Syltefjord. Der lå «Skolpen» da evakueringen tok til høsten 1944, og ble skutt og senket av tyskerne. Navneskiltet drev i land dagen etter.Trygve Nordanger: Lang kyst! (s. 306)  

DS «Barøy» ble senket ved Hamarøy samme dag som «Richard With».

 Skipet 
DS «Richard With»s tonnasje var 905 bruttoregistertonn, 542 nettoregistertonn, og lasteevnen var 450 dødvekttonn. Hun hadde to lasterom under hoveddekk forut, og lasting og lossing foregikk med skipskraner på framdekket. Lasterommene var isolerte for å kunne frakte ferskfisk. Hovedmaskinen var en kullfyrt trippel ekspansjon dampmaskin bygd ved Trondhjems Mekaniske Værksted. Oppgitt ytelse var 1 066 ihk (indikerte hestekrefter) og 196 nhk (nominelle hestekrefter), noe som ga en toppfart på 13 knop.

DS «Richard With» var sertifisert for 300 passasjerer i liten kystfart. Skipet hadde 101 køyeplasser fordelt på 40 på 1. plass (1. klasse), 22 på 2. plass, og 39 på 3. plass. Lugarene lå på hoveddekk og banjerdekk forut. 1. plass damesalong lå på hoveddekk, sammen med spisesalongen som hadde plass til 60 gjester. Overbygningen rommet postkontor, kapteinslugar, bro, 1. plass røykesalong og en musikksalong akter. Ved levering var skipet hvitmalt med brunmalt overbygning. Senere ble skroget malt svart, og overbygningen hvit.

 Se også 
Liste over hurtigruteskip

 Referanser 

 Litteratur 
 Dag Bakka jr. – Hurtigruten, sjøveien mot nord (side 61). Seagull Publishing 2003 – ISBN 82-91258-17-1
 Mike Bent – Coastal Express: The Ferry to the Top of the World (engelsk). Conway Maritime Press Limited, 1987. ISBN 0 85177 446 6

 Eksterne lenker 
 Hurtigrutemuseet – DS Richard With Besøkt 13. april 2009
 Omfattende uoffisiell side om hurtigrutene Besøkt 18. oktober 2008
 Hurtigruten (av Inge M. Johansen) (velg Richard With (1909) i venstre meny) Besøkt 18. oktober 2008
 Tyskspråklig side om hurtigrutene Besøkt 18. oktober 2008
 Mike Bents hurtigrutesider – Richard With (engelsk) Besøkt 18. oktober 2008

Kategori:Hurtigruteskip
Kategori:Norske dampskip
Kategori:Hjemmeflåten
Kategori:Krigsforlis
Kategori:Skip fra 1909
Kategori:Skip bygget ved Trondhjems Mekaniske Værksted
Kategori:Artikler i sjøfart-prosjektet