Kruckow-ætten

Kruckow-ætten var en norsk adelsfamilie som hadde to riksråder på 1400- og 1500-tallet.

 Avstamning og slektsvåpenet 
Kruckow-familier fantes i Norge, Danmark, Sverige og i flere delstater i Tyskland. Adelige Kruckow-er er kjent i Tyskland fra 1200-tallet. 

Den norske slekten kan stamme fra Tyskland. Grunnen til at en hevder det, er ut fra det tyske navnet og våpenskjoldeneKruckow-familiens våpenmerke som ble brukt. Men det er likevel ikke helt sjelden at en kopierte andres våpenskjold bare på grunn av navnelikhet. Det er også mulig at den norske familien kan ha hatt sitt våpenmerke fra Danmark. Den danske Kruckow-ætten fra 1520-tallet og framover, hadde imidlertid to røde hummerklør i sitt skjold,Det danske Kruckowvåpenet (Kruke) finnes i Lisbet Bryskes våpenbok – http://fynhistorie.dk/node/3019 (midt på siden). Nederst er Johan Kruckows. mens den norske Kruckow-ætten hadde et våpenmerke med en enhjørning, slik at de trolig kan regnes som to atskilte familier. 

Hallvard TrættebergTrætteberg, 1933 beskriver våpenskjoldet slik: «Delt, 1. oppvoksende sølv enhjørning i blått, 2. to eller flere ganger delt av rødt og sølv». Våpenet kan dessuten være med sølv skjold og rød enhjørning oppvoksende fra to røde bjelker, i stedet for delingen i to felt. Enhjørningen i skjoldet ble også brukt i form av en halv enhjørning som står fritt i feltet over bjelkene. En annen variant har en brunlig enhjørning i sølv felt over delinger i blått og sølv – den er angitt for Anne Kruckow – se nedenfor. 

Som hjelmtegn over skjoldet viser de eldste seglene fra Norge trolig et håndspeil. Senere på 1500-tallet ble det i tillegg brukt vesselhorn og flere påfuglfjær fra en krukke, slik det er tegnet av de danske samlerne Terkel Klevenfeldt og Jacob Langebek – se nedenfor. Antall påfuglfjær varierer. I Slesvig er en halv oppvoksende enhjørning også brukt som hjelmtegn.Dansk Adels Aarbog for år 1900

I flertallsform ble Kruckowene i Norge omtalt som "de Kruker".

Våpenmerket til Kruckow-familien var lenge på tale som kommunevåpen for Luster kommune, men ble valgt bort i sluttfasen.

 Johannes eller Janikinus Kruckow 

 Hans Kruckow (1) 
Hans Kruckow var ridder, medlem av det norske riksrådet og døde ca. 1455.Kvitrud, 1998 Vi kjenner ikke hans foreldre, eller vet om han hadde barn.

Han er først omtalt i 1442 da han var i Oslo for å hylle Kristoffer av Bayern som Norges nye konge.Edvard Edvardsens Bergensbeskrivelse fra 1694, Bergens Historiske Forenings skrifter 1949-1950, side 127 I 1444-1447 omtales han i saker knyttet til hanseatene i Bergen.Edvard Edvardsens Bergensbeskrivelse fra 1694, Bergens Historiske Forenings skrifter 1949-1950, side 127 og DN XVI nr 161 Han var nok bosatt i Bergen, med en offentlig stilling der. 

4. desember 1444 omtales Hans Kruckow for første gang som riksråd.Diplomatarium Norvegicum (DN) bind VIII nr 324 Hans er den siste som er omtalt på lista, noe som tyder på at han er den yngste i riksrådet. For å få plass i det norske riksrådet, må Hans Kruckow ha hatt norske foreldre eller vært gift med en norsk kvinne. Han var gift med en dansk kvinne – Anna Barsebek, så Hans må selv ha hatt norske foreldre.

I 1444 bruker han tittelen «væpner»,DN I nr 790 og i 1445DN VII nr 427 er han omtalt som «knape» (av tysk Knabe («gutt»«Knabe», Deutsches Rechtswörterbuch]</ref> - kjent fra den tyske tittelen Schiltknappe,<ref>[https://drw.hadw-bw.de/drw-cgi/zeige?index=lemmata&term=schildknappe «Schildknappe», Deutsches Rechtswörterbuch «skjoldgutt», «væpner som bærer skjold»), som begge er lavadelstitler. Første gang Hans Kruckow er omtalt som «ridder», var 30. mai 1450.Samlinger til det norske folks sprog og historie, bind 1, s 400 Han har mellom juli 1449 og mai 1450 fått ridderslaget av kongen. Han var sentral i striden ved kongevalget i 1448/49, der valget sto mellom den danske Christian I og den svenske Karl Knutsson. Sammen med erkebiskopen støttet han Karl Knutsson. 

8. oktober 1453 hadde ridderen Hans Kruckow gått i Munkeliv kloster.DN VIII nr 349 Han ga alt han eide av løst og fast gods til kloster. Det er siste gang vi hører om Hans Kruckow. I 1455 ble Munkeliv kloster stormet og brent av hanseatene. De som bodde i klosteret, ble enten drept eller klarte å flykte. Det er mulig at Hans Kruckow ble drept der.

 Hans Kruckow (2) 
Hans Kruckow var gift med Sunniva Eindridsdatter. Han er kjent i dokumenter fra 1505.Nikolay Stene, 1932, side 139 Den 1. september 1514DN II nr 1046 er Hans Kruckow omtalt som «væpner» – en lavadelstittel. 

I en liste over slottsherrer på Bergenhus fra 1598, er det oppgitt av Hans Kruckow var slottsherre på Bergenhus fra 1508 til 1512.Geistlig Jordebog, 1b anno 1598 i Statsarkivet i Bergen, jamfør avskriften av J.J. Jåthun: «Slottsherrer på Bergen hus», Ætt og heim, 1962, side 64. Edvard EdvardsenBergens Historiske Forenings skrifter, 1951 fortalte også at Hans Kruckow var høvedsmann på Bergenhus. Dette er skrevet lenge etter at han levde, og ingen samtidige kilder bekrefter det. 

Han døde trolig omkring 1517.

 Lasse Kruckow 
Han er kjent i dokumenter fra 1520-1522 i Sogn og Andenes, og har nok drevet nordlandshandel.Norske regnskaber og jordebøger (NRJ) bind I s 561, NRJ bind II s 566, NRJ bind II s 650 og NRJ bind V, s 54 

Vi vet ikke hvem Lasse Kruckow var, men det er ikke urimelig at han var en bror av Hans og Johan Kruckow. Vi har ingen skriv som knytter Hans Kruckow direkte til Sogn, men det er mulig at vi må se det i sammenheng med at når Hans Kruckow dør, så finner vi Lasse Kruckow i årene etterpå. 

 Johan Kruckow til Sørheim 

I 1518 er Johan Kruckow omtalt første gang, og drev da trolig nordlandshandel.Norske regnskaper og jordebøker (NRJ), bind 1, side 78 I 1521 bodde han på Hjelmsøy i Finnmark.NRJ bind 1 side 343 I 1524 hører vi for første gang om Johan Kruckow som politisk aktør. Johan Kruckow, var da lensherrer i Sogn. Johan Kruckow er omtalt som væpner – adelsmann også fra 1524Andreas Holmsen: Sogns økonomiske og administrative historie, i Norske Bygder, bind IV, Oslo, 1937, side 102 med referanse til Nye Dansk Magazin VI, side 288-330 og fram til sin død.

Da Christian II flyktet i 1524, tok riksrådet over styringen og holdt sine første møter i Bergen i august 1524. Det er da Johan Kruckow for første gang stilte som riksråd – medlem av kongens råd.Halvard Kjellberg: Norges gamle love, annen rekke 1388-1604, fjerde bind 1513-1536, Oslo, 1995, side 192 5. august 1524 sa det norske riksrådet med blant andre Johan Kruckow opp sin troskap mot kong Christian II, og slo fast at de var innstilt på å velge seg en ny konge.DN IX nr 532 23. august 1524 valgte riksrådet herunder Johan Kruckow Frederik I til Norge konge.DN IX nr 534 

Johan Kruckow hadde en mangeårig strid med Vincent Lunge, blant annet om retten til forleninger i Sogn. Sommeren 1528 sendte Lunge 40 mann av Dalakarene (Nils Stenssens soldater fra Dalarne i Sverige) for å slå i hjel Kruckow. Han kom seg unna i live, men gård og gods kom i deres hender. Det ble også skrevet at hans «hustru og barn går i bygden og tigger brød».DN IX nr 610 I 1531 ser det ut til at striden ble avsluttet. 

I november 1531 kom kong Christian (II) som var avsatt i 1524, til Oslo med en stor styrke, for å gjenerobre Norge. Johan Kruckow og kretsen rundt ham gikk aktivt ut med støtte av kong Fredrik (I). I juli 1532 ble kong Christian (II) tatt til fange og satt i fengsel. Med sin aktive støtte til kong Fredrik sto Johan Kruckow politisk sterkt etterpå. 

10. april 1533 døde kong Fredrik I, og Kruckow blir da involvert i valget av ny konge. 1. juni 1536 var han i Bergen for å hylle kongevalget av Christian (III) som konge, og undertegnet de nærmeste dagene flere hyllingsbrev til kong Christian (III).Bergens historiske forenings skrifter 1925, side 261, DN XXII nr 303 og Kjellberg, Norges gamle lover, 1995, side 387 

13. desember 1536 er siste gang vi hører om Johan Kruckow i live. Han døde trolig ikke lenge etter.DN X nr 699 

Ifølge «gamle våpenbøker»Henning Sollied, 1932, side 279 skal Johan Kruckow ha vært gift med Gudrun Tordsdatter (Smør). Ingen samtidige kilder bekrefter dette, men det er heller ingen kilder som sier noe annet. Da Johan i 1532 ble arving etter Kjell Tordsen, trolig sønn av Tord Torgunsen, virker ikke dette urimelig. I Hirtzholms våpenbokNorske Magasin, bind I, s 279 med referanse til Kongelige bibliotek i København, Thottske samlinger 4to 1895 fra slutten av 1600-tallet sies det at Adelus, hvis slektsnavn ikke oppgis, først var gift med Johan Kruckow og så med Hans Jenssen. Men våpenbøker fra 1600- og 1700-tallet regnes ikke som særlig pålitelige!

 Gudmund Kruckow i Sogn 
I et skriv fra 1528 eller 1529 møter vi Gudmund Kruckow i Sogn,Diplomatarium Norvegicum (DN) VIII nr 584 kanskje en slektning av Johan Kruckow. Han må ha vært en av erkebiskopens menn. 

Omkring 1. oktober 1519Kjellberg, 1995, side 43 ber kongen Gudmund «Krog» om å stille med fire mann som krigshjelp. 24. februar 1525DN I nr 1069 opplyses at erkebiskopens tjener Gudmund i 1518 mottok betaling for erkebiskopen. Det var i Roskilde i Danmark. I 1535/36Seip Jens Arup: Olav Engelbriktssons rekneskapsbøker: 1532-1538, utgitt av Noregs riksarkiv, Oslo, 1936, side 65 og 86 fikk Gudmund Kruckow svennelønn av erkebiskopen. I 1536Seip, 1936, side 136, 143 og 145 var han i Bergen. I 1537DN XII nr 571 er en Gudmund Eskildsen en av erkebiskopens menn. 

 Finn Hansson av de Krukers slekt 
En del kilder knytter Finn Hansen til Kruckow-familien.Absalon Pedersen Beyer, jamfør Norske Magasin, bind I side 278 Kildene er usikre. Finn Hanssen var lensherre på Andenes.Norske Rigsregistranter, bind 1, s 60 

Finn Hansen har vært død omtrent 1550. Han var gift med Margrete Pedersdatter. Absalon Pedersen Beyer opplyser at Finn Hansen var «aff de Krukers slecht» - av Kruckow-slekten.

 Jon Johanson Kruckow 
I 1532 gikk Jon Kruckow i tjeneste hos Eske Bille.DN XVI nr 548 I 1535 er han omtalt som væpner – adelsmann.DN XI nr 624 Han kan da være født omkring 1500-1505. I skiftet etter Johan Kruckow i 1539 er siste gang Jon omtales, og han er nok død ikke lenge etter.Norske Herredags Dombøger for 10.7.1599, side 98


 Hans Johanson Kruckow (3) til Tjerne 
I 1531-1532 var Hans Kruckow i tjeneste hos erkebiskopen i Trondheim. Han omtales i 1533 som væpner og hadde nok da forlatt erkebiskopen.Engebret Haugen, Ættesoge for Gudbrandsdalen, bind II, 1968 side 55 Vi må tro at Hans Kruckow kan være født om lag år 1500. I 1534 ble Hans Kruckow som fullmektig for Norges riksråd på vei til København i forbindelse med kongevalget, tatt til fange av hanseatene sammen med Eske Bille og ført til Lübeck.Edvard Edvardsen, Bergens Historiske Forenings skrifter 1949/50 side 127 De ble ikke satt fri før hertug Christian og Lübeck gjorde en avtale. 18. november 1534 ble Eske Bille løslatt i Lübeck, og Hans har nok også blitt løslatt samtidig.Nikolay Stene, 1932, s 153 Fra 1553 skrev Hans Kruckow seg til gården Tjerne.Arne Arnesen: Hamar-krønikken, med andre kilder til kunnskap om det gamle bispesæte ved Mjøsen, Oslo, 1937.

, side 65 Han har trolig eid Krugegården i Bergen, selv om han bodde på Østlandet. Siste gang vi hører om Hans Kruckow var i 1575.Jakob Langebek, Danske Rigsarkiv i København, Privatarkiv Langebek, boks XV. Han ble også den siste i rekken av Hans Kruckow-er. Han kan ha vært gift med Karen Asgautsdatter Kamp.Nikolay Stene, 1932, side  155. 

Våpenmerket til Hans Kruckow har trolig vært med en enhjørning.

 Anna Johansdatter Kruckow på Kroken 

Anna Kruckow som var datter til Johan Kruckow var gift to ganger. Først var hun gift med Jon Teiste og så med Anders Nilsen (Tordenkrans).  Svært mange med røtter fra Luster kan spore sine aner tilbake til Anna Kruckow. Seglmerket til Anna Kruckow hadde en enhjørning. 

 Jørgen Hansson Kruckow til Tjerne 
Jørgen Kruckow var sønn av Hans Kruckow og sønnesønn til Johan Kruckow.  Vi kjenner ham fra en rekke dokumenter fra 1578 som adelsmann. Han eide et stort jordegods i Luster og på Østlandet. 7.6.1601 døde Jørgen Kruckow.Stian Herlofsen Finne-Grønn : Annaliske og andre optegnelser, Norsk Slektshistorisk Tidsskrift, bind 1, 1928, side 117. Han skrev seg til gården Tjerne i Ringsaker. Våpenet i seglmerket til Jørgen Kruckow hadde også en enhjørning.

 Kristoffer Eriksen (Kruckow) 
Kristoffer Eriksen var gift med Adelus Trondsdatter Benkestokk. Han er i en kilde fra 1650 omtalt som Kristoffer Kruckow, men ikke i sin samtid.http://da2.uib.no/cgi-win/WebDebatt.exe?slag=listinnlegg&debatt=arkiv&temanr=11994&sok=Sunnhordland+Tingbok&nr=2&antinnlegg=2&startnr=&antall=&spraak=#anker . Det er derfor usikkert om han brukte det selv. Han hadde tre bjørnehoder i sitt segl.

Han var befalingsmann på Steinvikholm slott. Han døde i 1563 på Jæren, og ble gravlagt i Bergen.Absalon Pedersen Beyer, 1858, side 206 og 217.

 Litteratur 
 Hallvard Trætteberg: «Norges våbenmerker – Norske by- og adelsvåben», Oslo 1933, utgitt av Kaffe Hag AS
 Henning Sollied: «Nogen oplysninger om slekterne Kruckow, Haar og Benkestok», Norsk Slektshistorisk Tidsskrift, bind III, Oslo, 1932
 Nicolai Stene: «Kruckow’erne i Norge», Norsk Slektshistorisk Tidsskrift bind III, Oslo, 1932
 Arne Kvitrud: «Luster etter den store mannedauden», Stavanger, 1998, jamfør http://www.kvitrud.no/kruckow.htm
 Harald Nissen og Terje Bratberg: Schønings våpenbok – Gamle Norske Adel Efter et gammelt Manuskript Assessor Ifver Hirtzholm tilhørende, Pirforlaget, Trondheim 2013
 Johan Marius Setsaas: «Schønings våpenbok: Til glede og bekymring», Genealogen'' nr. 2/2014, Oslo 2014, side 45-51

 Noter 

Kategori:Slekter
Kategori:Norske slekter
Kategori:Adelige slekter
Kategori:Våpenførende slekter
Kategori:Middelalderen