Skoleskyting

En skoleskyting er et bevæpnet angrep på en skole eller utdanningsinstitusjon, der en eller flere personer skyter og skader eller dreper elever, lærere eller ansatte. Ifølge Encyclopædia Britannica skjer slike hendelser ofte ved at en elev angriper andre på skolens område, og de involverer typisk flere ofre. Gjerningspersonen er typisk elev/student eller tidligere elve/student. Til forskjell fra terrorangrep har ikke skoleskyting ideologisk eller politisk motiv, men motivene kan være hevn rettet mot bestemte personer for virkelig eller forestilt urettferdighet (som Tilden High i Chicago 1992 eller Red Lion i Pennsylvania 2003) eller som symbolsk angrep på lokalsamfunnet (som Columbine-massakren) og for å utøve makt. Fenomenet ble særlig kjent ved Columbine-massakren i 1999. De fleste tilfellene av skoleskyting har bare ett offer.

Fenomenet har særlig stor utbredelse i USA og mye mer utbredt enn i sammenlignbare rike land, hvor antall skoleskytinger økte kraftig fra 2017 til 2022. Totalt antall drepte i USA var 248 i årene 1997-2022. Antallet masseskytinger på skoler har vært relativt stabilt på 0 til 2 årlig med tilsammen 122 drepte. Fra 1997 til 2022 var det 1453 tilfeller av skoleskyting i USA. Mindre enn 2 % av drap som involverer mindreårige skjer på skolene.

Gjerningspersoner
Den amerikanske professoren James Alan Fox lister i avisa Los Angeles Times opp fem elementer som går igjen i de fleste skoledrapssakene I USA som han har studert:Dagbladet 23.09.2008: Dette kjennetegner skolemassakrene

 Drapsmennene har ofte vært frustrert og på en eller annen måte følt seg mislykket 
 De skylder på andre som de mener ikke har gitt dem en sjanse
 De har mindre støtte fra familie og venner enn det som er vanlig
 De har blitt grundig skuffet, for eksempel ved at en kjæreste har brutt et forhold, at de har fått dårlige karakterer på skolen eller mistet en jobb
 De har hatt et tungt skytevåpen

I en analyse av skoledrapsmenn fortalte tre av fire gutter andre personer om planene sine før de ble begått. De færreste av drapsmennene hadde psykiske lidelser, brukte narkotika eller andre rusmidler. Imidlertid ble over femti prosent i undersøkelsen karakterisert som «nedtrykte og desperate».

Skoleskytinger i USA er vanligst i hvite middelklassestrøk og oppstår sjelden på skoler med mye vold og andre problemer. Gjerningspersonene er ofte psykopatiske, psykotiske (schizofreni eller schizotypisk) eller hatt en vanskelig oppvekst (som vold og krenkelser og foreldre med rusmiddelmisbruk eller kriminalitetshistorikk). Ved to samarbeidende gjerningspersoner er ofte en psykopatisk eller psykotisk som dominerer og får med seg en som har hatt vanskelig oppvekst. En del gjerningspersoner har selvmordstanker og skoleskyting kan være "utvidet selvdrap" eller suicide by police. Gjerningspersonene er som regel uten klare politiske og ideologiske motiver, og blir dermed ikke regnet som terrorisme. Voldelige ungdommer innser ofte heller ikke alvoret i ugjerningene sine, men har et romantisk og urealistisk forhold til vold og et uvanlig selvbilde. For å hindre nye voldsehendelser har blant annet Bjørnebekk foreslått at samfunnet må jobbe med etikk og moral og ta aggressive og hatefulle depresjoner hos barn alvorlig.NTB 23.09.2008: – Skoleskyting kan skje i Norge 

Etter Columbine-massakren undersøkte FBI mulige fellestrekk blant gjerningspersoner i 18 kjente skoleskytinger og fant så stor variasjon slik at FBI mente det var vanskelig å peke på en bestemt profil, mange av de identifserte forholdene handler imidlertid om psykiatriske avvik (inkludert narsissme), lite sinnemestring, fascinasjon for vold, lite selvtillit og mangel på empati. En studie av 37 skoleskytinger 1974-2000 identifiserte depresjon, personlig tap, mobbing og selvmordstanker som fellestrekk samt erfaring med og tilgang til våpen; men ikke narkotikamisbruk eller voldshistorikk. Andre studier har kommet til lignende konklusjoner. 

Den danske kliniske barnepsykologen Christian A. Stewart-Ferrer påpeker tillsvarende, at om man graver i skoledrapsmennenes historie, oppdager man normalt mistrivsel, fascinasjon af våpen samt tanker om hevn og vold, som skoledrapsmannen ofte har talt om til flere i noen tid innen massakrenSe artikkelen om skoledrapsmennenes psykologi  av Christian Stewart-Ferrer. Man ser også, at skoledrapsmennene har haft selvmordstanker i noen tid. De er ofte utstøtte, mobbede unge med et ødelagt selvværd, som opbygger et narcissistisk fantasi-selvværd i Rambo-klassen. Først leker de med fantasien, men til sist utlever de den ved å drepe så mange som muligt av dem, de opfatter som motstanderne, før de utfører deres selvmord. Skoledrapsmannen Luke Woodham har forklaret: "Jeg drepte, fordi folk som meg blir krenket hver dag. Jeg gjorde det for å vise samfunnet: press os – og vi presser igjen!"

 Årsaker 
Flere er redd for smitteeffekten når skoleskytinger får bred medieomtale, det vil si at skoleskytinger skal inspirere andre ungdommer til å gjøre eller kopiere noe liknende.

Forskningen har pekt på flere kjenntegn og mulige årsaker til skoleskytinger:

 Psykogolisk forhold: Depresjon, selvmordstanker og besettelse for fantasi, vold og våpen.
 Kjønn: Gjerningspersonene er som regel hvite menn
 Tilgang til og aksept for skytevåpen
 Mislykkede kjærlighetsforhold
 Gjerningsperson er mobbeoffer
 Vanskelig situasjon i familien
 Konflikter og ekskludering i lokalt ungdomsmiljø
 Vanskelig relasjon mellom lærere og elever
 Små, tettvevde lokalsamfunn har mer vansker med å reagere på bekymringer
 Maskulinitetsroller og jenter har i noen skoleskytinger vært fokuserte offer
 Politiske og religiøst konservative områder har flere skoleskytinger
 Gorifisering av vold i media

 Skolemassakrer 
Lista viser et utvalg skolemassakrer:
 1927: Et medlem av skolestyret i Bath i Michigan tok livet av 38 skoleelever, to lærere og fire andre voksne, deriblant sin kone. Dette regnes som den verste skolemassakren i USAs historie.Aftenposten 2012: Dette er den verste skolemassakren i USAs historie
 1966: 16 mennesker ble drept ved Universitetet i Texas i USA før gjerningsmannen selv ble skutt.
 1975: En 16 år gammel gutt skjøt og drepte en lærer og en elev og såret 13 andre ved Centennial videregående skole i Ontario i Canada. Han tok deretter sitt eget liv.
 1979: Brenda Ann Spencer skjøt mot skoleelever ved Grover Cleveland Elementary School i bydelen San Carlos i San Diego. To ble drept, flere såret. Denne handlingen er sagt å ha inspirert mange senere skoleskytinger/massakre. Handlingen inspirerte Bob Geldof til å skrive sangen "I Don't Like Mondays".
 Desember 1989: Marc Lepine, En 25 år gammel, anti-feministisk student drepte ti kvinner og fire menn på Polytechnique Montréal i Canada. Han begikk deretter selvmord.
 April 1994: Skuddramaet på Aarhus Universitet, Danmark.
 Mars 1996: En person skjøt 16 elever og deres lærer på en grunnskole i Dunblane i Skottland før han skjøt seg selv.
 1996: Den deprimerte eleven Barry Loukaitis drepte tre på en skole i Moses Lake i delstaten Washington i USA.
 1997: En 16 år gammel elev drepte rektor og en medelev i Bethel i Alaska for å få slutt på mobbing.
 Mars 1997: En mann skjøt mot hundrevis av elever ved to skoler i Sanaa i Jemen. Seks elever og to andre personer ble drept.
 Desember 1997: En 14 år gammel gutt drepte tre medelever under et bønnemøte på Heath High School i West Paducah i Kentucky i USA.
 1998: Jonesboromassakren. Mitchell Johnson og Andrew Golden, to elever på 11 og 13 år, utløste brannalarmen på barneskolen Westside Middle School i Jonesboro i Arkansas i USA. Da elevene løp ut, ble fire elever og én lærer drept av guttene. 
  April 1999: I Columbine-massakren ble tolv medelever og en lærer ved Columbine High School i Littleton i Colorado i USA drept av to bevæpnede elever, før de to gjerningsmennene tok sine egne liv. Dette er en av de største skolemassakrene og førte til endringer i planverket for politiets respons ved pågående voldshendelse.
  Februar 2002: En utvist elev ved en handelsskole i Freising i Bayern i Syd-Tyskland skjøt tre mennesker på skolen og såret en lærer før han begikk selvmord.
 April 2002: I Erfurt i det tidligere Øst-Tyskland åpnet en mann ild inne på en skole etter å ha sagt at han ikke ville ta en matematikkprøve. Han tok livet av 17 personer og seg selv.
  Januar 2002: En student som var utvist fra jusstudiet ved en skole i Grundy i Virginia i USA, drepte en dekan, en professor og en medstudent.
  Oktober 2002: En student dreper tre lærere ved sykepleierhøyskolen ved universitetet i Arizona før han tar sitt eget liv.
  September 2004: Gisseldramaet i Beslan (utført av separatister/terrorister) omtales som skolemassakre av 22. juli-kommisjonen.
 Mars 2005: En 16 år gammel elev skjøt fem studenter, en lærer og en sikkerhetsvakt ved Red Lake High School i Montana i USA før han tok livet av seg. Gutten hadde også drept bestefaren sin og kameraten hans.
  27. september 2006: En omstreifer tok seks kvinnelige høyskolestudenter som gisler i Bailey i Colorado. Han drepte en av kvinnene og seg selv.
  29. september 2006: En 15 år gammel elev drepte rektoren ved skolen han går på i Wisconsin i USA.
  2. oktober 2006: En melkebilsjåfør beleiret amish-skolen West Nickel Mines i USA og skjøt ti jenter fra 6 til 14 år gamle før han tok sitt eget liv. Fem av jentene som ble skutt, døde.
 November 2006: En 18 år gammel, tidligere stormet en skole i Emsdetten i Tyskland og skjøt elleve mennesker før han tok sitt eget liv. Alle de sårede overlevde.
 16. april 2007: I Virginia Tech-massakren ble 32 mennesker drept under skyting ved universitetet Virginia Tech i Blacksburg i Virginia i USA.
 29. september 2007: En 17 år gammel elev åpnet ild inne på en videregående skole i Oroville i California i USA og tok tre elever som gisler. Ingen ble skadet fysisk.
 7. november 2007: I massakren ved Jokela skole skjøt og drepte en 18 år gammel elev åtte medelever og lærere på Jokela-skolen i Tusby i Finland, før han begikk selvmord.
 14. februar 2008: Fem personer ble drept og 18 ble såret da en mann åpnet ild mot et auditorium fullsatt med studenter ved North Illinois University i USA.
 23. september 2008: I massakren ved Kauhajoki yrkesskole drepte en 22 år gammel elev ni medelever og en lærer på en yrkesskole i Kauhajoki nordvest i Finland. Han skjøt deretter seg selv og døde av skadene på sykehuset kort tid etter.
 11. mars 2009: I skolemassakren i Winnenden skjøt og drepte Tim Kretschmer (17): tolv personer, ni elever og tre lærere, på den lokale skolen Albertville-Realschule i den tyske byen Winnenden, en forstad til Stuttgart. Ytterligere tre mennesker mistet livet da 17-åringen flyktet. Kretschner begikk selvmord etter hendelsen.
 7. april 2011: 11 elever ble drept på barneskolen Taso da Silvera vest for Brasils hovedstad Rio de Janeiro.
 14. desember 2012: 26 personer ble drept i på en barneskole i Sandy Hook i Connecticut, i skolemassakren på Sandy Hook Elementary School; av de 26 var 20 barn i 6–7-årsalderen.Aftenposten om skolemassakren i Sandy Hook 2012
 16. desember 2014: I skoleangrepet i Peshawar i Pakistan ble 132 skoleelever drept av ekstremister.
 14. februar 2018: I skolemassakren på Stoneman Douglas High School ble 17 personer, av dem 14 skoleelever under 18 år, drept under skyting ved Marjory Stoneman Douglas High School i Parkland i Florida.
2021: En 15 år gammel gutt dreper fire medelever i Michigan i USA. I 2024 ble guttens foreldre dømt til minst ti års fengsel for å ha gitt gutten våpen.
24. mai 2022: Nitten barn og to voksne ble drept av en 18-årig gjerningsmann på en grunnskole i byen Uvalde i Texas.
3. mai 2023: Åtte barn og en sikkerhetsvakt ble drept i Beograd av en 14 år gammel gjerningsperson.
2. april 2024: Et barn ble drept og to alvorlig skadet i Vanda i Finland av en tolv år gammel gjerningsperson.
4. september 2024: En 14 år gammel gutt skyter og dreper to elever og to lærere på Apalachee High School i Georgia.
16. desember 2024: Tre blir drept og seks skadet i skyting på en privatskole i Maddison i Visconsin i USA. Gjerningspersonen blir også funnet død.
 4. februar 2025: Et titall mennesker blir drept i skoleskyting i Örebro i Sverige.
 10. juni 2025: Ni personer drept i skyting på en Dreierschützengasse videregående skole i Graz i Østerrike. Gjerningspersonen tar sitt eget liv.

Se også
 Massemord

Referanser

Eksterne lenker
 Dagbladet 17.04.2007: Derfor ble de drapsmenn


Kategori:Våpenpolitikk