Lagård gravlund

Lagård gravlund i Stavanger ble anlagt og innviet i 1834. 

Da Lagård gravlund åpnet ble Stavanger kirkegård nedlagt.

Gravlunden er delt i to, adskilt av Kirkegårdsveien. Gravlunden ligger rett ved Stavanger stasjon og jernbanelinja. Den nordligste delen med gravfelt A–E ble anlagt først. I 1868 ble gravlunden utvidet sørover til Kirkegårdsveien. I 1882 ble den utvidet sørover fra Kirkegårdsveien mot Paradis og Hillevågsvannet. Den dekker nå et areal på 45 000 m² (45 mål). I 1875 ble jernbanens trasé lagt gjennom den sørvestre del av kirkegården. Omkring 300 graver ble flyttet. I avisene fra 1875 kan en lese om klager over flytteprosessen. 

Den eldste delen har i hovedsak samme oppdeling og utforming som da gravlunden var ny. 

 Historikk 
I 1885 ble et tidligere skolehus fra Køhlereiendommen i Hillevåg flyttet til Lagård gravlund og ombygget til kapell. En fikk et nytt kapell (Lagård kapell) i 1984. Det er også en driftsbygning fra 1980.

Lagård gravlund var tidligere gravlund for soknene St. Johannes, Varden og St. Petri, som alle er øst for jernbanelinjen og gravlunden. Nå er det ikke lengre noen kobling mellom soknene i den norske kirke og Lagård gravlund. Gravlunden administreres av kirkevergen i Stavanger, og er åpen for alle uavhengig av bosted i Stavanger og religiøs tilhørighet.

Det var viktig å være gravlagt på de rette stedene på gravlunden. De rikeste familiene i byen fikk de «riktige» plassene. Når de hadde bruk for mer plass på sitt familiegravsted, måtte andre med lavere sosial status vike plassen.

Lagård gravlund skal være den best bevarte rammekirkegården i Norge. Det karakteristiske for en rammekirkegård er at gravene er anlagt rekkevis, med to og to gravminner som står rygg mot rygg, med en smal vei mellom hver doble rekke. Lagård gravlund skiller seg klart ut ved at rammene ligger tett i tett, rekke på rekke uten stier mellom. Mange gravsteder har gitter i støpejern montert på rammen som omgir gravstedet. Gravstedene har gjerne et avgrenset plantefelt foran gravminnet, og er ellers dekket av grus. Ifølge Stavanger kirkelige fellesråd, som har ansvaret for gravplassene i Stavanger, er det «både et lokalt og et nasjonalt anliggende å bevare Lagård gravlund i form og uttrykk». Det er gjort en betydelig registrering av bevaringsverdige graver og gravminner.

I 2010 ble det satt opp skilting ved inngangen av gravlunden som framhever den som en severdighet. Innlegg i avisene tilsier at skiltingen har fått blandede reaksjoner. Det ble også laget en brosjyre om gravlunden.

Deler av gravlunden ble en tid brukt til skytebane.Stavanger Aftenblad: Stavangers første skytebane lå på Lagaard der gravlunden ligger nå, 17. august 1962.

 Gravminner (utvalg) 
Blant kjente personer som er gravlagt på Lagård er:

 maleren Lars Hertervig
 presten og politikeren Lars Oftedal
 eidsvollsmennene Jens Erichstrup og Peder Valentin Rosenkilde
 maleren Jacob Sømme
 arbeiderlederen John Tanke Sviland
 misjonsmannen Søren Daniel Schiøtz
 forfatterne Theodor Dahl og Alexander Kielland
 kunstnerne Henrik Finne, Per Gjemre og Sverre Ivan Larsen
 avistegneren Henry Imsland
 billedhuggeren Magnus Vigrestad
 stortingspresidenten Gustav Natvig-Pedersen.

 Referanser 

Kategori:Kultur i Stavanger 
Kategori:Gravlunder i Rogaland
Kategori:Etableringer i 1834
Kategori:Byggverk i Stavanger
Kategori:1834 i Norge