Kvitebjørn kong Valemon

Kvitebjørn kong Valemon er et norsk folkeeventyr. Det har AT-kode 425, og tilhører kategorien «undereventyr» (eventyr med magiske eller overnaturlige innslag).

Kunstmaleren August Schneider (1842–1873) opptegnet eventyret etter Thore Aslaksdotter (født 1832) høsten 1870. Informanten var daglønnerske på bruket Dalen i søndre Austad i Setesdal.Informantopplysning er i Erik Henning Edvardsen 2005, s. 128, hvor det også tegnes et bilde av fortellermiljøet, tradisjonslinjene og innsamlingssituasjonen, ibid. s. 128–136. Selv om Asbjørnsen og Moe alt hadde gjengitt en variant av eventyret i Norske Folkeeventyr Anden Deel 1844, Den første utformingen av «Østenfor sol og vestenfor måne» var basert på Jørgen Moes opptegnelser fra Ringerike, men ble gjenfortalt i 2. utgaven av Norske Folkeeventyr (1852) også med enkelte formuleringer fra andre varianter, en fra Fåberg, samlet av Peter Christen Asbjørnsen, og et par varianter fra hhv. Valle og Bygland i Setesdal, som Jørgen Moe hadde notert under stipendiereisen dit i 1847. som de kalte «Østenfor sol og vestenfor måne», valgte Peter Christen Asbjørnsen likevel å legge Schneiders tekst, med tittelen «Hvidebjørn Kong Valemon»,For Schneiders urestituerte tekst, se Erik Henning Edvardsen 2007, s. 167–182. til grunn for gjengivelsen i den såkalte enesamlingen; Norske Folke-Eventyr. Ny Samling (1871). 

Eventyret forteller om en kongsdatter som inngår en avtale med en isbjørn (kvitbjørn, hvitbjørn)https://naob.no/ordbok/hvitbjørn  for å få en gullkrans hun har drømt om. I slottet til bjørnen oppdager hun at dyret er en forhekset prins. De lever sammen i sju år og får tre døtre som føres bort av bjørnen. Når prinsessa tenner lys i nattemørket for å se hans menneskelige form, bryter hun et forbud, og prinsen blir tvunget avsted for å gifte seg med trollkjerringa som har forhekset ham. Kongsdattera følger etter og får hjelp fra tre jenter og en gammel kvinne til å klatre opp til trollkjerringas rike. Ved hjelp av magiske gjenstander lurer hun trollkjerringa og redder prinsen. De beseirer trollene og lever lykkelig med sine tre barn, som viser seg å ha hjulpet prinsessa underveis.

 Handling i detalj
miniatyr|I jakten på Kvitebjørn kong Valemon treffer kongsdattera en liten jente med en magisk saks. Illustrasjon av Carl Larsson til «Isbjörnen Kung Valemon» i Folksagor av Asbjørnsen og Moe (svensk utgave 1927).«Isbjörnen Kung Valemon» (svensk oversettelse)

Den yngste kongsdattera lengter etter en vakker gullkrans hun har sett i drømme, men ingen gullsmed i riket klarer å utføre arbeidet. Men en dag ser kongsdattera en hvit bjørn i skogen leke med en slik krans. Bjørnen, Valemon, vil bare gi den fra seg mot lovnad om samboerskap. Selv om familien protesterer, er kongsdattera fast bestemt på at hun må ha kransen, så prisen får hun betale. Valemon tar henne med til huset sitt.


Valemon er en konge som har blitt forhekset til kvitebjørn av en heks, som straff for at han nektet å gifte seg med henne. Dersom ingen får se ham i menneskeskikelse i løpet av sju år, vil trolldommen brytes. Får derimot noen se ham som menneske, må han gifte seg med heksa. Det er nå en måned igjen av sjuårsperioden under forbannelsen.

Dessverre lyttet kongsdattera til dronningens råd, og Valemon er bundet til heksa. Han reiser fra den fortvilte prinsessa, som følger etter ham. På veien hjelper hun tre småjenter som bor hos hver sin kone i skogen, og belønnes hver gang med magiske gjenstander (duk, saks, flaske og klør). Ved hjelp av gjenstandene finner hun til slutt fram til heksas slott på toppen av et fjell.


Planen lykkes, og heksene faller i døden fra brua. Kongsdattera og Valemon drar hjem med så mye gull og gods de kan bære fra hekseslottet. Valemon går innom de tre kvinnene som kongsdattera hjalp tidligere. De tre småjentene viser seg å være parets døtre, som har levd i skjul for heksa hos kvinnene. Sammen drar de alle fem til kong Valemons slott, hvor han gjeninnsettes som konge, og paret holder bryllup.

 Eldre varianter 
Motivet er kjent fra antikken, der det opptrer i fortellingen om Amor og Psyke som inngår i romanen Det gyldne esel fra 100-tallet.

 Nyere versjoner 
Eventyret om en forhekset isbjørn eller et udyr og en ung prinsesse har blitt utgitt i mange versjoner og ulike adaptasjoner.

Den franske forfatteren Jean Cocteau (1889–1963) la eventyret til grunn for filmen La Belle et la Bête (1946), mens Disney laget tegnefilmen Skjønnheten og udyret (The Beauty and the Beast) i 1991, basert på samme franske variant av eventyret.

Historien ble også filmatisert i 1991 med manus av Erik Borge og regi ved Ola Solum. I 2024 kom animasjonsfilmen Kvitebjørn – Østenfor sol og vestenfor måne i regi av Mikkel Brænne Sandemose etter manus av Maja Lunde og tegninger av Hans Jørgen Sandnes fra deres tegneserie utgitt i 2022.

 Kittelsens maleri «Kvitebjørn kong Valemon»
«Kvitebjørn kong Valemon», også kalt «Har du sittet mjukere, har du sett klarere» og annet, er et maleri av eventyrtegneren Theodor Kittelsen (1857–1914) fra 1912. Bildet viser en stor, hvit bjørn som labber i en mørk granskog, i retning mot betrakteren, med kongsdattera fra eventyret sittende på bjørneryggen. Prinsessa har langt hår, krone og rød kjole, og holder en gullkrans i fanget. Maleriet måler 100 x 70 cm og er utført i en blandingsteknikk med bruk av blyant, akvarell og gouache.Holger Koefoed om Th. Kittelsens «Kvitebjørn kong Valemon» 

Motivet ble opprinnelig tegnet som bokillustrasjon i svart-hvitt til «Hvidebjørn kong Valemon» i Udvalgte Folkeeventyr Ny Samling fra 1907. Et liknende bilde ble i samme periode tegnet til «Kong Videvallbjønn» i Hallvard Bergs Folke- og Huldreeventyr ifraa Valdres og Hallingdal som kom ut i 1905 (og på nytt i 1917).

Det kjente maleriet ble i november 2024 solgt for 36 millioner kroner på auksjon. Det var prisrekord for et verk solgt i Norge.

Se også
 Kvitebjørn kong Valemon, norsk kinofilm fra 1991
 Kvitebjørn - Østenfor sol og vestenfor måne, norsk tegnefilm fra 2024
 Referanser 

 Litteratur 
 Peter Christen Asbjørnsen: Norske Folke-Eventyr. Ny Samling. (Med Bidrag fra Jørgen Moes Reiser og Optegnelser.) I Kommission hos Jacob Dybwad. Christiania 1871.
 Erik Henning Edvardsen: Kvitebjørn kong Valemon 1. Gerhard August Schneider – arkitekten bak norske evnetyrillustrasjoner. Norsk Folkeminnelags skrifter nr. 155. Aschehoug. . Oslo 2005.
 Erik Henning Edvardsen: Kvitebjørn kong Valemon 2. Gerhard August Schneider – den illustrerte eventyrutgaven som aldri utkom. Norsk Folkeminnelags skrifter nr. 157. Aschehoug. . Oslo 2007.

 Eksterne lenker 
 Kvitebjørn kong Valemon – runeberg.org
 Resymé – www.studenttorget.no

Kategori:Norske folkeeventyr
Kategori:Norske eventyrfilmer