Lissamphibia

{{Taksoboks
| bilde= Salamandra salamandra (Marek Szczepanek).jpg
| bildetekst=Ildsalamander, Salamandra salamandra.
| norsknavn=Nålevende amfibier
| vitenskapsnavn=Lissamphibia, Amphibia sensu lato
| autor=Haeckel
| autorår=1866
| regnum = Dyreriket
| phylum = Ryggstrengdyr
| classis = Amfibier
}}

 salamandere
 springpadder
 ormepadder
 Allocaudata †

Lissamphiba eller moderne amfibier er en underklasse av klasse Amphibia som dekker alle nålevende arter, for å skille dem fra fossile panserpadder fra jordas oldtid.Zardoya, R. & Meyer, A. (2001): On the origin of and phylogenetic relationships among living amphibians. Proceedings of the National Academy of Science of the United States of America, no 98: side 7380–7383 

 Nålevende amfibier 
Amfibier som lever I dag deles inn i tre ordner: Springpadder, (Anura), salamandere (Urodela) og ormepadder (Gymnophiona). Selv om opphavet til hver av dem ikke er skikkelig kartlagt, deler de en del karakteristikker som viser at de har utviklet seg fra en felles stamfar og derved er mer i slekt med hverandre enn med noen annen gruppe nålevende virveldyr. Funn av tenner med insnevret rot og to tannspisser (se under) hos små, pedomorfe eller unge temnospondyler gjør at denne gruppe ganske sikkert er opphavet til Lissamphibia.Bolt, J. R. (1969): Lissamphibian origins: possible protolissamphibian from the Lower Permian of Oklahoma. Science  no 166: side 888–891. 
Funnet av Gerobatrachus hottoni fra perm viser at frosker og salamandere har en felles forfar som er yngre enn 290 millioner år.Anderson J.S., Reisz R.R., Scott D., Fröbisch N.B., & Sumida S.S. (2008): A stem batrachian from the Early Permian of Texas and the origin of frogs and salamanders. Nature no 453: Side 515–518Foss, A. (2008): Froskemanderen er her. Forskning.no 

 Kjennetegn 
De følgende kjennetegn deles av alle (eller de fleste) lissamphibier. Noen av de anatomiske detaljene sitter i bløtvev (ikke skjelett). Disse trekkene kjenner vi naturlig nok ikke fra fossiler. Kjennetegn i skjelettet er kjent fra flere gamle fossile grupper av amfibier, og ikke utelukkende fra nålevende former:Duellman, W.E. & Trueb, L. (1994): Biology of amphibians. The Johns Hopkins University Press, Baltimore. 670 sider

 Dobbel leddflate mellom ryggsøylen og hodeskallen. Dette finnes hos pattedyr, mens krypdyr, fugler og fossile panserpadder har en enkel leddflate.
 I likhet med fisk har de ti par kranienerver, mens de resterende tetrapodene (amnioter) har tolv par.
 Plate i munnhulen som heves og senkes for å presse luft inn og ut av lungene.
 Såkalte pedicelate tenner, der tannkronen er atskilt fra rota ved et lag med bindevev. Slike tenner fantes også hos Dissorophidea (en gruppe temnospondyler). Tennene til rompetroll hos noen salamandere er ikke pdeicelate.
 Aldri flere enn fire tær på framføttene og fem tær på bakføttene. Færre kan forekomme.
 Bikupside tenner (to forhøyninger på hver tann), også hos rumpetroll. Tennene hos panserpaddene var enkle og koniske.
 Operculum (liten knokkel i skalletaket, homolog med fiskenes gjellelokk). Operculum-knoklen mangler hos ormepadder og noen salamandere, og er sammenvokst med stigbøylen hos de fleste springpadder.
 Mangler de bakre knoklene i skalletaket i forhold til panserpadder. Dette finner man også hos de fossile Microsauria og Dissorophoidea.
 Pterygoidene (to utløpere av kilebeinet stikker ned på hver side av svelget) er små og står langt fra hverandre. Dette er også typisk for de fossile temnospondyler and nectrider.
 Sylindriske knokler i ryggsøylen (et trekk man ellers finner hos bruskfisk og hos tidlige panserpadder
 To typer hudkjertler, (slimkjertler og hudknuter)
 Fettlegemer i forbindelse med gonadene
 Det indre øres sansepapiller har dobbele kanaler
 Grønne stav-celler i øyet (ukjent hos ormepadder)
 Ribbeina omslutter ikke brystkassen
 Evnen til å heve øyet med en egen muskel (levetator bulbi'')
 Svelgesekker for luft (for å puste)

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Amfibier
Kategori:Amfibier formelt beskrevet i 1866