Harald V

Harald V (født 1937) er Norges konge, sønn av kong Olav V og kronprinsesse Märtha. Han etterfulgte sin far den 17. januar 1991 og ble da den første norske konge født i Norge på 567 år (den forrige var Olav Håkonsson, som ble konge i 1380). Den norske kongefamilien tilhører det nordtyske fyrstehuset Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg.

 Biografi 
 Familie 
Kong Haralds foreldre var Olav V, Norges konge, og kronprinsesse Märtha, opprinnelig svensk prinsesse. Hans slekt, huset Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg, er en linje av huset Oldenburg, som kom på tronen i både Danmark, Norge og Sverige på midten av 1400-tallet. Kongen er agnatisk etterkommer av Christian III av Norge, som regjerte mellom 1536 og 1559, og således har dagens kongeslekt sittet på den norske tronen før Haakon VII ble valgt til konge i 1905.

 Første leveår 

Da prins Harald ble født 21. februar 1937 på Skaugum i Asker, var dette den første norske prinsefødsel på 567 år.

miniatyr|alt=Bilde av kongefamilien som kommer til Oslo etter andre verdenskrig|Den norske kongefamilien vinker til folkemassene i Oslo fra det britiske krigsskipet HMS «Norfolk» ved ankomsten til Oslo etter andre verdenskrig i mai 1945. Prins Harald lengst til venstre sammen med søstrene, bestefaren kong Haakon og foreldrene kronprins Olav og kronprinsesse Märtha.

Sine første tre leveår tilbrakte prins Harald på Skaugum. Da Tyskland invaderte Norge 9. april 1940, flyktet kongefamilien, Stortinget og regjeringen fra Oslo med tog. På Elverum ble prinsen skilt fra sin far, kronprins Olav, da han sammen med sin mor, kronprinsesse Märtha, og sine to eldre søstre, prinsesse Ragnhild og prinsesse Astrid, ble evakuert til Sverige.

Kongen og regjeringen i London bestemte at kronprinsfamilien skulle evakueres videre med skip til endelig sikkerhet i USA, hvor de resten av krigen bodde i Pooks Hill i Maryland, like utenfor Washington, D.C.

Sammen med sin farfar, kong Haakon VII, sin mor og sine søstre, fikk prins Harald oppleve den triumfartede tilbakekomsten til Oslo 7. juni 1945.

 Utdannelse 
Da prins Harald kom hjem etter krigen, fortsatte han sin skolegang som alminnelig folkeskoleelev på Smestad skole i Oslo. Prinsen videreførte utdannelsen på Oslo katedralskole, hvor han avla examen artium som rødruss (realartium) i 1955. Samme år ble han immatrikulert ved Universitetet i Oslo, men tok i stedet utdannelse på Befalsskolen for kavaleriet på Trandum (1955–56), etterfulgt av studier på Krigsskolen (1957–59). I denne perioden tiltrådte han som nestkommanderende ved Kavaleriets rekruttskole på Trandum. Etter å ha fullført plikttjenesten, studerte han i perioden 1960–62 ved Balliol College ved University of Oxford, hvor han fullførte studier innen samfunnsvitenskap, historie og økonomi.

 Kronprins 
Kong Haakon VII døde 21. september 1957, og dermed ble prins Harald kronprins. Som kronprins møtte han nå i statsråd, og fungerte allerede i 1958 som regent i kong Olav Vs fravær. Som voksen markerte kronprins Harald seg som døråpner for norsk næringsliv og diplomati i en rekke internasjonale sammenhenger, samt som representant for Verdens villmarksfond (WWF).

 Ekteskap og familieliv 
I mars 1968 ble det offentliggjort at kongen hadde gitt sitt samtykke til ekteskap mellom kronprins Harald og Sonja Haraldsen fra Vinderen i Oslo. Forut for dette hadde paret kjent hverandre gjennom ni år. De giftet seg 29. august 1968 i Oslo domkirke.Kongelig bryllup 1968, kongehuset.no.

 Idrettslige interesser 

Kong Harald har markert seg i en rekke nasjonale og internasjonale seilerkonkurranser. Mens han var kronprins representerte han Norge under De olympiske leker tre ganger; i 1964, 1968 og 1972. Hans beste OL-resultat var 8.-plass i klassen 5,5 meter-R. Ved OL i 1968 kom han på 11.-plass i samme klasse, og i 1972 fikk han 10.-plass i Soling-klassen. Kronprinsen bar Norges flagg ved åpningen av de Olympiske leker i Tokyo i 1964.

Han vant seilasen om den skandinaviske Gullpokalen i 1968 og vant Kieler-regattaen i 1972. Han ble nr. to i Verdensmesterskapet i halvtonnsklassen i 1982. Sommeren 1987 ble han verdensmester med sin nye båt, entonneren «Fram X», som han fikk i gave til 50-årsdagen fra norsk næringsliv. I 1988 vant han sammen med båt og mannskap bronsemedalje i VM i San Francisco. I 2005 vant kong Harald og hans mannskap Europamesterskapet i havseiling med båten «Fram XV».

I 2007 mottok Harald V Holmenkollmedaljen sammen med dronning Sonja. I januar 2011 mottok han Norges idrettsforbunds hederspris for 2010. Han har vunnet til sammen 8 kongepokaler, og ble kåret til «Årets seiler i Norge» i 2005.Aftenposten.no - -En ny båt er den perfekte gave, besøkt 31. januar 2014. Kongen ble i 2025 æresmedlem i Norges Idrettsforbund, forbundets høyeste utmerkelse.

Kong Harald har vært en ivrig jeger og fisker.

 Kong Harald V 
miniatyr|Kongeparet og kronprinsparet under et besøk på Austråttborgen juni 2006
Kronprins Harald ble kronprinsregent som følge av kong Olav Vs sykdom den 31. mai 1990. Da kongen døde 17. januar 1991, besteg han tronen som kong Harald V. Den nye kongen videreførte sin far og farfars valgspråk «Alt for Norge». Kong Harald ble sammen med dronning Sonja signet i Nidaros domkirke søndag den 23. juni 1991, og fulgte dermed en praksis som ble innført av kong Olav V i 1958,Signinga av Kong Harald og Dronning Sonja, kongehuset.no og som er unik for Norge blant de vesteuropeiske monarkier.

Under den nordlige signingsferden i Finnmark året etter holdt kongen den 3. august 1992 en tale i Kiberg der de norske partisanene som kjempet på russisk side under andre verdenskrig ble rehabilitert.Kongehuset.no: H.M. Kongens tale ved partisanbautaen i Kiberg, 3. august 1992 Denne talen blir holdt for å være blant de viktigste innenrikspolitiske taler kong Harald har holdt.

Under naturkatastrofer i Norge har kongen ved flere anledninger besøkt de berørte stedene for selv å danne seg et nærmere inntrykk av forholdene, og også for å gi moralsk støtte til befolkningen.

I sin regjeringstid har kong Harald V holdt en konsekvent, moderniserende linje både når det gjelder kongedømmets formelle organisasjon og dets personlige innhold. I tillegg til reform av Slottets organisasjon, er det også gjennomført full åpenhet om budsjettene ved hoff, stab og slott. Massemedia har i kong Haralds regjeringstid kunnet oppleve en ny og hittil ukjent tilgang til kongefamilien og deres medarbeidere og miljøer.

Da det daværende kronprinsparets egne barn begynte å bli voksne, holdt foreldrene den konsekvente linje at barna selv måtte få velge kjærester – og at disse alltid var velkomne gjester på Skaugum.

Kongen og dronning Sonja har ledet en storstilt oppussing av Oslo slott; den ble møtt med mye kritikk til å begynne med, for å være for overdådig, men denne kritikken har stort sett forstummet etter hvert som offentligheten gjennom de offentlige omvisningene på Åpent Slott har fått se hva som er blitt gjort med statens viktigste representasjonsbolig og statsoverhodets bolig.

 Helse 
Kong Harald fikk i 1999 operert bort en verkebyll på kinnet.

1. desember 2003 ble det bekjentgjort at kongen hadde fått blærekreft. Han ble operert på Radiumhospitalet 8. desember samme år. Kongens sykdomsforløp ble gjenstand for en til da, i kongelige sammenhenger, ukjent åpenhet fra Slottets side. Kongen gjenopptok sine plikter som monark 13. april 2004. Kongen stumpet røyken etter dette.

Den 17. mars 2005 bekjentgjorde Slottet at kongen skulle opereres for subvalvulær aortastenose, en hjertesykdom. Kongen måtte sette inn en kunstig hjerteklaff. Kongen ble operert den 1. april ved Rikshospitalet. Professor Odd Geiran ledet operasjonen. Kongen gjenopptok sine konstitusjonelle plikter 7. juni 2005.

I november 2017 ble kongen innlagt på Rikshospitalet med en infeksjon. I noen dager før jul i 2019 ble han sykemeldt, på grunn av en virusinfeksjon. I januar 2020 ble han også sykemeldt for 2 uker etter å ha opplevd svimmelhet, det ble ikke funnet noen alvorlig sykdom ved hans sykehusopphold på Rikshospitalet.

Han ble på nytt sykemeldt og innlagt på Rikshospitalet hvor han ble undersøkt i slutten av september 2020 på grunn av tung pust. Covid-19 ble utelukket.

Kongen ble i januar 2021 operert for en skadet sene over høyre kne.

Den 22. mars 2022 bekreftet Slottet at Kong Harald hadde fått påvist Covid-19 med lette symptomer.

Kongen ble innlagt på Rikshospitalet i august 2022 på grunn av en infeksjon som måtte behandles med intravenøs antibiotika, i slutten av november 2022 var han sykemeldt grunnet forkjølelse, og den 19. desember 2022 ble han igjen innlagt på Rikshospitalet grunnet en infeksjon som måtte behandles med intravenøs antibiotika. Han ble utskrevet fra Rikshospitalet den 21. desember 2022, og Slottet opplyste i en kunngjøring at han var på bedringens vei.

I februar 2024 ble han innlagt på sykehus med en infeksjon, på en privat ferietur til Langkawi i Malaysia. Infeksjonen påvirket hjertefrekvensen og han fikk lagt inn en midlertidig pacemaker før syketransport hjem til Norge. På Rikshospitalet ble det operert inn en permanent pacemaker og han ble utskrevet etter til sammen mer enn to uker på sykehus i Malaysia og Norge.

Kongen ble igjen innlagt på et sykehus i utlandet under en privat ferie til Tenerife i februar 2026, hvor han ble behandlet for en infeksjon og dehydrering, livlegen reiste til Tenerife dagen etter. Han ble utskrevet fra sykehuset etter to dager, og fortsatte ferien.

 Offisielle plikter 
Kongen leder formelt statsråd. I henhold til Grunnlovens ordlyd innehar kongen stor politisk makt, men i tråd med konstitusjonell sedvane er hans myndighet i dag svært begrenset og hovedsakelig seremoniell. En av de viktigere seremoniene er den offisielle åpningen av de årlige stortingssesjoner. Ved den høytidelige åpningen av det 165. storting den 2. oktober 2020, var han fortsatt sykemeldt, slik at for første gangen var det hans sønn, kronprinsregent Haakon som leste trontalen som ble overlevert av Norges statsminister Erna Solberg i stortingssalen.

Kongen var inntil 21. mai 2012 etter paragraf 4 i Norges Grunnlov Den norske kirkes formelle overhode. Ved grunnlovsendring 22. mai 2012, som omorganiserte forholdet mellom staten og kirken, falt dette bort.«Grunnloven endret», kongehuset.no, 22. mai 2012. Kongen har pleid å delta ved åpningen av hvert nytt kirkemøte og ved innsettelser av nye biskoper.

Representasjonsoppgavene som statsbesøk i utlandet, vertskap for utenlandske statsoverhoder og innenlandske besøk legger beslag på store deler av kongens timeplan. Ved statsbesøk er kongen en viktig spydspiss for både offentlige norske myndigheter såvel som for private næringsforetak, kulturliv og organisasjoner i Norge. Kongen har per februar 2015 mottatt 43 utenlandske statsoverhoder til statsbesøk i Norge og kongen har avlagt 44 statsbesøk i utlandet.«Statsbesøk i Kong Haralds regjeringstid», Kongehuset. Lest 22. januar 2015. Kongens første statsbesøk gikk til de nordiske land (1991–1993), etterfulgt av Storbritannia og Tyskland (1994) og USA og Spania (1995). I tillegg til besøk i Europa, avla kong Harald statsbesøk i Kina (1997), Sør-Afrika (1998 og 2009), Japan (2001), Canada (2002), Brasil (2003), Vietnam og Singapore (2004). I 1998 besøkte kongen også Estland, Latvia og Litauen, samt Russland. Ved flere anledninger har kong Haralds statsbesøk vært det første norske, blant annet besøkene til Slovakia (2010),«Slovakia 2010», Kongehuset, 16. november 2010. Lest 22. februar 2015. Slovenia (2011),«Statsbesøk til Slovenia», Kongehuset, 9. mai 2011. Lest 22. februar 2015. Kroatia (2011),«Statsbesøk til Kroatia», Kongehuset, 12. mai 2011. Lest 22. februar 2015. Tyrkia (2013)«Statsbesøk til Tyrkia», Kongehuset, 5. november 2013. Lest 22. februar 2015. og Myanmar (2014).Bistandsaktuelt: Fjernet slum før kongeparets besøk (publisert 3. desember 2014) Besøkt 19. november 2017. I februar 2015 fant det første norske statsbesøket til Australia sted.«Kongeparet på plass «down under»» , abc nyheter, 22. januar 2015. Lest 22. januar 2015.«Statsbesøk til Australia», Kongehuset, 3. februar 2015. Lest 22. februar 2015.

Kongen fører også en omfattende korrespondanse med andre statsoverhoder og egne borgere.

 Ordensherre 
Kongen er som regjerende monark stormester av de norske ordener, Den Kongelige Norske St. Olavs Orden og Den Kongelige Norske Fortjenstorden, og utnevner selv nye bærere av storkors, kommandører og riddere.

 Beskytterskap 
Kong Harald er den høye beskytter av følgende organisasjoner og institusjoner:

 The American-Scandinavian Foundation 
 Anglo-Norse Society
 Festspillene i Bergen
 Det frivillige Skyttervesen
 Kreftforeningen
 Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab
 Lions Clubs International – Norge
 Det nasjonale aldershjem for sjømenn i Stavern
 Nasjonalforeningen for folkehelsen 
 Nordmanns-Forbundet
 Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité
 Norges Jeger- og Fiskerforbund
 Norges Naturvernforbund
 Norges Tekniske Vitenskapsakademi
 Norge-Amerika Foreningen
 Norges Veteranforbund for Internasjonale Operasjoner
 Norges Militære Kameratforeningers Forbund
 Norges Orlogforbund
 Norsk Anchorite Klubb
 Norsk reservistforbund
 Den Norske Lutherske Mindekirke i Minneapolis
 Det Norske Bibelselskap
 Det norske Skogselskap
 Redningsselskapet
 Sjømannskirken
 Sons of Norway Foundation
 Stiftelsen Harmonien
 Stiftelsen Offshore Northern Seas

 Titler 
 Sivile titler 
Kong Harald er æresdoktor i juss (1985) ved University of Strathclyde Business School (1985) i Skottland og ved Waseda-universitetet i Japan (2001), samt honorary fellow ved Balliol College ved University of Oxford i Storbritannia.

 Militære titler 
Kongen har ifølge Grunnloven «høieste Befaling» over Forsvaret. Han har militær grad som firestjernes general i Hæren og Luftforsvaret mens han i Sjøforsvaret er admiral (fra 1977). Han er dessuten æresoberst (Colonel-in-Chief) av Green Howard-regimentet i Storbritannia.

 Dekorasjoner 
Kongen er innehaver av følgende norske og utenlandske ordener, medaljer og dekorasjoner. Oversikten er basert på Kongehusets liste over dekorasjoner.

 Norske dekorasjoner 

 Storkors med kjede av St. Olavs Orden
 Storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden
 St. Olavsmedaljen 
 Sivilforsvarets hederskors
 Forsvarsmedaljen med laurbærgren
 Kongehusets 100-årsmedalje
 Kong Haakon VIIs minnemedalje
 Kong Haakon VIIs jubileumsmedalje 1905-1955
 Kong Haakon VIIs 100-årsmedalje 
 Kong Olav Vs minnemedalje
 Kong Olav Vs jubileumsmedalje 1957–1982
 Kong Olav Vs 100-årsmedalje 
 Forsvarsmedaljen med tre stjerner
 Hærens vernedyktighetsmedalje med tre stjerner
 Krigsdeltagerforbundets hederstegn
 Norges Røde Kors hederstegn 
 Norske Reserveoffiserers Forbunds hederstegn
 Sjømilitære Samfunds fortjenstmedalje i gull
 Det frivillige Skyttervesens fortjenstmedalje
 Norges Skytterforbunds hederstegn
 Norges idrettsforbunds 100-årsmedalje
 Norges Skytterforbunds hederstegn i gull 
 Oslo Militære Samfunds hederstegn i gull

 Utenlandske dekorasjoner 

 Storkors med kjede av Frigjøreren San Martins orden, Argentina
 Storkors av Leopoldsordenen, Belgia 
 Storkors med kjede av Sydkorsordenen, Brasil
 Storkors av Stara Planina-ordenen, Bulgaria
 Storkors med kjede av Chiles fortjenstorden, Chile
 Ridder med kjede av Elefantordenen, Danmark
 Storkommandør av Dannebrogordenen, Danmark
 1. klasse med kjede av Terra Mariana-korsets orden, Estland
 1. klasse med kjede av Den hvite stjernes orden, Estland
 Storkors med kjede av Finlands hvite roses orden, Finland
 Storkors av Æreslegionen, Frankrike
 Storkors av Frelserens orden, Hellas
 Det greske kongehusets 100-årsjubileumsmedalje, Hellas
 Storkors med kjede av Den islandske falkeorden, Island
 Storkors med kjede av Republikken Italias fortjenstorden, Italia
 Storkors med kjede av Krysantemumsordenen, Japan
 Storkors med kjede av Al-Hussein bin Ali-ordenen, Jordan
 Storkors av Jugoslavias store stjernes orden, Jugoslavia
 Kong Tomislavs stororden, Kroatia
 Storkors av Trestjerneordenen, Latvia
 Storkors med sverd av Viesturs orden, Latvia
 Storkors med kjede av Vytautas den stores orden, Litauen
 Storkors av Den nassauske husorden av den gylne løve, Luxembourg
 Storkors av Adolf av Nassaus sivile og militære fortjenstorden, Luxembourg
 Minnemedaljen for Storhertug Jean og Storhertuginne Josephine-Charlottes bryllup, Luxembourg
 Storkors av Den nederlandske løves orden, Nederland
 Storkors av Oranje husordens kroneorden, Nederland
 Den gylne arks orden, Nederland
 Dronning Beatrix' innsettelsesmedalje, Nederland
 Storkors av Den hvite ørns orden, Polen
 Storkors med kjede av Santiago av sverdets orden, Portugal
 Storkjede av Infante Dom Henriks orden, Portugal
 Storkors av Avizordenen, Portugal
 Storkors av Stjerneordenen, Romania
 1. klasse av Det hvite dobbeltkorsets orden, Slovakia
 Ordenen for eksepsjonelle fortjenester, Slovenia
 Kjede av Ordenen det gylne skinn, Spania
 Storkorskjede av Karl IIIs orden, Spania
 Ridder av Hosebåndsordenen, Storbritannia
 Det kongelige Victoriakjedet, Storbritannia
 Storkors av Den kongelige Victoriaordenen, Storbritannia
 Ridder med kjede av Serafimerordenen, Sverige
 Kong Gustaf Vs 90-årsmedalje, Sverige
 Kong Carl XVI Gustavs jubileumsminnetegn 2013, Sverige
 Kong Carl XVI Gustafs 50-årsmedalje, Sverige
 Kong Carl XVI Gustavs jubileumsminnetegn 2023, Sverige
 Storkors av Det gode håps orden, Sør-Afrika
 Storkors med kjede av Mugunghwa-ordenen, Sør-Korea
 Storkors med kjede av Chula Chom Klao-ordenen, Thailand
 Republikken Tyrkias statsorden, Tyrkia«King Harald V of Norway at the Çankaya Presidential Palace» , Republikken Tyrkias president, 5. november 2013.
 Storkors av 1. klasse av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden, Tyskland 
 Storkors med kjede av Republikken Ungarns fortjenstorden, Ungarn
 Storstjerne av Ærestegnet for fortjenester, Østerrike
 Den olympiske orden i gull

 Opphav 
 Anetavle 

 Mannslinje 
Norske monarkers navn står med fet skrifttype.

Mannslinje Elimar I av Lerigau
 Elimar II av Lerigau, d. 1142
 Christian I, greve av Oldenborg, d. 1167
 Moritz, greve av Oldenborg, d. 1209
 Christian II, greve av Oldenborg, d. 1233
 Hans I, greve av Oldenborg, d. 1275
 Christian III, greve av Oldenborg, d. 1285
 Hans II, greve av Oldenborg, d. 1314
 Conrad I, greve av Oldenborg, 1300–1347
 Christian V, greve av Oldenborg, 1340–1423
 Dietrich, greve av Oldenborg, 1390–1440
 Christian I av Danmark, Norge og Sverige, 1426–1481
 Frederik I av Danmark og Norge, 1471–1533
 Christian III av Danmark og Norge, 1503–1559
 Hans II, hertug av Schleswig-Holstein-Sonderburg, 1545–1622
 Alexander, hertug av Schleswig-Holstein-Sonderburg, 1573–1627
 August Philipp, hertug av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck, 1612–1675
 Frederik Louis, hertug av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck, 1653–1728
 Peter August, hertug av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck, 1696–1775
 Karl Anton August, prins av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck, 1727–1759
 Frederik Karl Ludwig, hertug av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck, 1757–1816
 Frederik Wilhelm, hertug av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg, 1785–1831
 Christian IX av Danmark, 1818–1906
 Frederik VIII av Danmark, 1843–1912
 Haakon VII, Norges Konge, 1872–1957
 Olav V, Norges Konge, 1903–1991
 Harald V, Norges Konge, f. 1937

 Bibliografi 
 2006: Harald V, Per Egil Hegge (Cappelen Damm) ISBN 9788204123923
 2012: Kong Harald V – seileren som ble en av gutta – autorisert biografi, Jon Amtrup (Læremiddelforlaget-Skagerrak Forlag) ISBN 9788292284704
 2020: Kongen forteller av Harald Stanghelle (Kagge forlag) ISBN 9788248927228
 2024: Kongeord – utvalg av Haralds beste taler, redigert av Harald Stanghelle (Kagge forlag) ISBN 9788248940531

 Se også 
 Arvefølgen til den norske tronen
 Stamtavlen til Harald V
 Liste over Norges monarker – fra Harald Hårfagre til Harald V
 Liste over statsbesøk under Harald V
 Kongeskipet Norge – det ene av verdens to gjenværende kongeskip (det andre er det danske skipet «Dannebrog»)

 Referanser 

 Eksterne lenker 



  Kong Harald på Kongehuset.no
  Kong Haralds taler på Kongehuset.no
   The Norwegian King's speech on love, religion and acceptance (English subtitles) av NRK på YouTube
   The Norwegian King's speech on love etc. – full version (English subtitles) av NRK på YouTube



Kategori:Regjerende monarker
Kategori:Den norske kongefamilien
Kategori:Huset Glücksburg
Kategori:Storkors med kjede av St. Olavs Orden
Kategori:Den Kongelige Norske Fortjenstorden
Kategori:St. Olavsmedaljen
Kategori:Forsvarsmedaljen med laurbærgren
Kategori:Forsvarsmedaljen
Kategori:Hosebåndsordenen
Kategori:Riddere av Elefantordenen
Kategori:Finlands hvite roses orden
Kategori:Den islandske falkeorden
Kategori:Storkommandører av Dannebrogordenen
Kategori:Serafimerordenen
Kategori:Ordenen av det gyldne skinn
Kategori:Æreslegionen
Kategori:Den hvite ørns orden
Kategori:Vinnere av Holmenkollmedaljen
Kategori:Paul Harris Fellow
Kategori:Norske seilere
Kategori:Verdensmestere
Kategori:Europamestere
Kategori:Kongepokalvinnere
Kategori:Deltakere for Norge under Sommer-OL 1964
Kategori:Seilere under Sommer-OL 1964
Kategori:Deltakere for Norge under Sommer-OL 1968
Kategori:Seilere under Sommer-OL 1968
Kategori:Deltakere for Norge under Sommer-OL 1972
Kategori:Seilere under Sommer-OL 1972
Kategori:Generaler i Hæren (Norge)
Kategori:Generaler i Luftforsvaret
Kategori:Norske admiraler
Kategori:Terra Mariana-korsets orden
Kategori:Alumni fra Oslo katedralskole
Kategori:Kong Haakon VIIs jubileumsmedalje 1905–1955