Colletts gate (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Colletts gate.


Colletts gate (5-79, 4a-88) er en ca. 1,5 km lang gate i Oslo som går fra Sofies plass på Bislett, krysser Ullevålsveien etter 250 meter, videre langs nordvestsiden av parken St. Hanshaugen, før den krysser Geitmyrsveien ved enden av parken, Uelands gate og ender i Griffenfeldts gate (ring 2). Colletts gate ligger i bydel St. Hanshaugen, med unntak av den korte strekningen øst for Uelands gate (nr. 64-88), som hører til bydel Sagene. Denne delen var tidligere regnet som en egen gate med navn Asbjørnsens gate.

Gaten har navn etter grosserer John Collett (1758–1810) og statsråd Jonas Collett (1771–1858). 

Oversikt
Hjørnehuset mot Sofies gate (nr. 5) tilhører første byggetrinn av utbyggingen av Bislett i nyklassisistisk stil fra slutten av 1920-årene. Mellom Sofies plass og Ullevålsveien ligger tette kvartaler langs gatens østside og høyden Doblougløkka med blokker i funksjonalistisk stil fra slutten av 1930-årene på vestsiden (nord for Benneches gate). 

Vest for parken ligger byvillaer langs gaten. «Ringnesslottet», tegnet av arkitektene Paul Due og Bernhard Steckmest i nygotisk stil og bygget i 1887, lå i mange år alene på marken som hører til gården Valle, i dag strøket Valleløkken. Senere ble hele strekningen bebygget med byvillaer, flere i sveitserstil. 

Mellom Geitmyrsveien og Uelands gate, i strøket Ila, ligger Ilakomplekset, et av de store kommunale boligprosjektene fra 1920-årene, på begge sider. Nr. 53-79 og 56-60 er bygget i nyklassisistisk stil i slutten av 1920-årene, nr. 51B–F og 55B-D noen år senere i funksjonalistisk stil. Langs denne strekningen er Colletts gate anlagt med stor bredde og trær på begge sider, som skiller kjørefeltene fra fortauet. Gaten er her en del av hovedgatesystemet fra reguleringssjef Harald Hals' byplan fra 1929 (strengen Ring 2 – Bislett). 

På sydsiden av gaten mellom Geitmyrsveien og Diriks' gate ligger St. Hanshaugen bo- og omsorgssenter, ombygget og utvidet i 2007-2008. Colletts gate 54 (langs Diriks' gate), bygget i 1916 og i dag boliger, var en del av dette anlegget. 

Langs gaten øst for Uelands gate ligger blokkene i Iladalen, fra 1930-tallet. 

Busslinje 37 (Helsfyr – Nydalen, begge retninger) går i Colletts gate mellom Ullevålsveien og Geitmyrsveien. Fra 1899 gikk det trikk på samme strekning (linjen Sagene – Akersgata, senere bl.a. Sagene ring). Trikkelinjen ble nedlagt i 1961. Også busslinje 46 (Ullerntoppen – Grensen) har stoppested i Colletts gate, ved Colletts Café.

 Bygninger 
NrBildeBeskrivelse 4  Colletts gate 4|100px|bottom  Leiegård (ark. Oddmund Eindride Slaatto) oppført 1928. Fem etasjer med pusset fasade. Funkis. Et lavere tilbygg i nr. 4D inneholder forretningslokaler. Listeført. 5–7  Colletts gate 5–7|100px|bottom  Inngår sammen med Sofies gate 23–27 og Benneches gate 6 i Bislett Boligselskap, boliggårder (ark. Nicolai Beer og Egil Haanshus) oppført 1929 som dekker det meste av et kvartal. Høyden varierer fra 3 til 5 etasjer, gjerne på en høy sokkel og med noe høyere toppetasje i nr. 5. Pusset fasade. Utpreget bislettfunkis (nær opptil nyklassisisme). Listeført. 6  Colletts gate 6|100px|bottom  Leiegård (ark. Oddmund Eindride Slaatto) oppført 1930. Fire etasjer med pusset fasade. Funkis. Listeført. 8  Colletts gate 8|100px|bottom  Listeført bygård fra siste kvartal av 1800-tallet. Omregulert til Benneches gate 3B –E. 9  Colletts gate 9|100px|bottom  Leiegård (ark. Carl Aaman) byggemeldt 1898. Byggherren fikk problemer ved Kristianiakrakket i 1899 og averterte gården til salgs før den stod ferdig. Fem etasjer i pusset tegl. Brukket hjørne. Listeført. 10  Colletts gate 10|100px|bottom  Leiegård (ark. Michalsen & Michalsen) oppført 1936. Fem etasjer med fasade av upusset tegl, en etasje høyere mot Benneches gate 3. Funkis. Listeført. 11  Colletts gate 11|100px|bottom  Hjørnegård (ark. Carl Konopka) ved Benneches gate byggemeldt 1902. Fire etasjer i pusset tegl samt senere utbygget loftsetasje med karakteristiske rundbuede takarker. Brukket hjørne med smijernsbalkonger. Nyrenessanse. Garasje i bakgården fra 1961. Listeført. 12  Colletts gate 12|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård (ark. Leif Løberg) oppført 1929. Fire etasjer med boliger samt næringslokaler i gateetasjen. Pusset fasade. Listeført. 13  Colletts gate 13|100px|bottom  Listeført bygård fra 1932. Bislettfunkis i retning nyklassisisme. 14  Colletts gate 14|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård (ark. Leif Løberg) oppført 1928. Fire etasjer med boliger samt næringslokaler i gateetasjen. Pusset fasade. Listeført. 15–29B  Colletts gate 15–29B|100px|bottom  Disse adressene sogner til Doblougløkka, en rad med boligblokker oppe på en kolle langs Mikkel Doblougs gate. Boligkomplekset ble tegnet av Ahasverus Munthe-Kaas Vejre og oppført i 1935–38. Bygninger av armert betong med fasader av upusset tegl (enkelte med pusset fasade i gateetasjen). Fire til fem etasjer. Listeført. 16  Colletts gate 16|100px|bottom  Boliggård oppført 1899.Meglerinformasjon ved boligsalg Fem etasjer med pusset fasade. Listeført. 31  Colletts gate 31|100px|bottom  Frittliggende leiegård (ark. Frithjof Aslesen, assistert av Carl Konopka) oppført 1897 for murmester Adolf Kristiansen. En av åtte gårder i området som arkitekten tegnet for samme byggherre. 2 1/2 etasjer over høy kjelleretasje. Pusset fasade og mansardtak. Nyrenessanse. Listeført. 33  Colletts gate 33|100px|bottom  Frittliggende leiegård (ark. Frithjof Aslesen, assistert av Carl Konopka) oppført 1898, jf. nr. 31. 2 1/2 etasjer over høy kjelleretasje. Pusset fasade og mansardtak. Nyrenessanse. St. Hanshaugen apotek holdt til i første etasje fra 1931, som nå huser Colletts café. Listeført. 35  Colletts gate 35|100px|bottom  Sveitserpreget tømmervilla (ark. Olaf Boye) oppført 1892. 2 1/2 etasjer med delvis valmet tak. Listeført. 37  Colletts gate 37|100px|bottom  Sveitseraktig tømmervilla (ark. Olaf Boye) oppført 1893. Karakteristisk bygg med to karnapputbygg i gavlenden mot Colletts gate. Listeført. 39  Colletts gate 39|100px|bottom  Sveitseraktig tømmervilla (ark. Rudolf Haeselich) oppført 1897. 2 1/2 etasjer med delvis valmet tak. Listeført. 39B  Colletts gate 39B|100px|bottom  Boliggård (ark. Henrik Nissen d.y.) oppført 1929. To til tre etasjer med fasade av upusset tegl. Listeført. 39C/D  Colletts gate 39C|100px|bottom  Boliggård (ark. E.A. Wiig) oppført 1934. To til tre etasjer med fasade av upusset tegl. Funkis. Listeført. 43  Colletts gate 43|100px|bottom  Monumental murvilla (ark. Paul Due og Bernhard Steckmest) oppført 1887 for bryggerieier Ellef Ringnes. Hovedsakelig to etasjer, men med tårnaktig midtparti mot Colletts gate.  Går under betegnelser som Villa Kairo og Ringnesslottet. Listeført. 45  Colletts gate 45|100px|bottom  Boliggård (ark. E.A. Wiig) oppført 1930. To etajser med åtte eliligheter. To etasjer. Listeført. 47  Colletts gate 47|100px|bottom  Listeført murvilla fra siste kvartal av 1800-tallet 48  Colletts gate 48|100px|bottom  Murhus (ark. Bernhard Steckmest) oppført 1893 for Ingemar Randem. 2 1/2 etasjer med pusset fasade. En periode disponert av Oslo guttehjem, i likhet med nabohuset i Geitmyrsveien 35. Listeført. 49A  Colletts gate 49A|100px|bottom  
Enkel, sveitseraktig villa fra siste kvartal av 1800-tallet. Listeført. 49B  Colletts gate 49B|100px|bottom  Murvilla (ark. Berner og Berner) oppført 1924 for materialdirektør Ole Christian Aspen, bak 49A. Halvannen etasje. Listeført. 49C  Colletts gate 49C|100px|bottom  Listeført villa fra 1929 i slemmet tegl. 51B–F  Colletts gate 51|100px|bottom  Boligblokk (ark. Boligdirektøren i Oslo) som sammen med nr. 55B–D ble oppført for boligselskapet Ila VI i 1931. Tre etasjer med teglfasade. Forfatteren Bjørg Vik bodde i nr. 51B i oppveksten. 52  Colletts gate 52|100px|bottom  Oppført som St. Hanshjemmet 1983, senere St. Hanshaugen omsorgssenter. Nå kommunalt eid. 53–79  Colletts gate 1|100px|bottom  Det kommunale boligkomplekset Ila III (ark. Boligdirektøren i Oslo ved Adolf Jensen Talberg), oppført 1926. Nyklassisisme. 54  Colletts gate 54|100px|bottom  Tidl. Jakob menighets gamlehjem (ark. Thune & Thürmer), oppført 1919–21. Senere tilholdssted for Norsk Sykepleierforbund, så ombygget til boliger i borettslag. 55B–D  Colletts gate 55|100px|bottom  Boligblokk (ark. Boligdirektøren i Oslo) som sammen med nr. 51B–F ble oppført for boligselskapet Ila VI i 1931. Ligger bak nr. 51. 56–60  Colletts gate 56–60|100px|bottom  Inngår sammen med Diriks' gate 7 i boligkomplekset Ila V (ark. Boligdirektøren i Oslo ved Harald Hals), oppført 1926–31. Tre etasjer med pusset fasade. Nyklassisisme. 64–88  Colletts gate 64–88|100px|bottom  Lang boligblokk (ark. Ragnar Nilsen) oppført 1933, opprinnelig med adresse Asbjørnsens gate. Inngår sammen med Griffenfeldts gate 13–17 boligselskapet Iladalen I. Tårnaktig forhøyelse i enden mot Griffenfeldts gate danner sammen med tilsvarende på nabobygget en portal mot trappen ned i Iladalen. Vernet etter Plan- og bygningsloven.

 Referanser 
Geir Tandberg Steigan: Colletts gate 9 (Arkitekturhistorie.no)

Geir Tandberg Steigan: Colletts gate 11 (Arkitekturhistorie.no)

Geir Tandberg Steigan: Colletts gate 31 (Arkitekturhistorie.no)

Geir Tandberg Steigan: Colletts gate 33 (Arkitekturhistorie.no)

Geir Tandberg Steigan: Colletts gate 48 (Arkitekturhistorie.no)

Geir Tandberg Steigan: Olaf Petrus Boye (1864–1933) (Arkitekturhistorie.no)

Geir Tandberg Steigan: Børnehjemmet for gutter, Geitmyrsveien 35 (Arkitekturhistorie.no)

Geir Tandberg Steigan: Thune & Thürmer (Arkitekturhistorie.no)

Oslo byarkiv om Oslo guttehjem

Oslo gårdkalender, s. 15.
Oslo gårdkalender, s. 17 (oppslaget om Benneches gate 6).
Oslo gårdkalender, s. 49.
Oslo gårdkalender, s. 50.
Oslo gårdkalender, s. 51.
Oslo gårdkalender, s. 52.
Oslo gårdkalender, s. 53.

 Litteratur 
 Oslo byleksikon: Colletts gate


 Eksterne lenker 


Kategori:Veier i Oslo
Kategori:St. Hanshaugen
Kategori:Veier på Ila (Oslo)
Kategori:Veier i Oslo oppkalt etter menn
Kategori:Valleløkken