Den Norske Frimurerorden i Bergen

Den norske frimurerorden i Bergen har en historie som går tilbake til 1787. Ordenen i Bergen omfatter en Provincialloge, en St. Andreasloge, to St. Johannesloger, og en Forskningsgruppe. Losjebygningen omfatter også et bibliotek og et museum. Losjene følger det svenske frimurersystem og er tilsluttet Den Norske Frimurerorden.

Logebygningen befinner seg i Jonas Reins gate 14 i Bergen sentrum. Bygningen huser også lokalene til Maria-loge Nr. 2 a. L. «Liljen».

Gradene
Den Norske Frimurerorden følger et høygradsystem (det svenske system) hvor brødrene arbeider i tre skift. St. Johanneslosjene arbeider med de tre første gradene, som er felles i St. Johanneslosjer over det aller meste av verden. Ritualene kan likevel avvike noe fra andre frimurersystemer.

St. Johannesgradene I grad  Arbeidsom St. Johannes Lærling  Visdommen II grad  Nidkjær St. Johannes Medbroder  Kraften III grad  Verdig St. Johannes Mester  Skjønnheten

St. Andreaslosjen utgjør det andre skiftet. I dette skiftet arbeides det fra IV grad til VI grad. Gradene IV og V er slått sammen til én grad i det svenske system.

St. Andreasgradene IV/V grad  Utvalgt og høyverdig St. Andreas lærlinge-medbroder  VI grad  Lysende skotsk St. Andreas-mester

Det tredje skiftet er Kapittelet. I det svenske system arbeides det i VII grad i Stewardloger av 2. orden og i  VII/VIII grad i Stewardsloger av 1. orden. I provinciallogen arbeides det også i IX og X grad.

Kapittelgradene VII grad  Utvalgt og høyverdig St. Andreas lærlinge-medbroder  VIII grad  Lysende skotsk St. Andreas-mester IX grad  Opplyst St. Johanneslogens betroede broder X grad  Høyt opplyst St. Andreaslogens betroede broder, Ridder av Purpurbånder

 Historie 
Carl til den nordiske Løve
Den første frimurerlosjen i Bergen var «Carl til den nordiske Løve». Den ble stiftet av syv frimurere i 1787, og var en filial-loge under St. Johanneslogen «Christian til Palmetræet» i København.Terje Lie Pedersen et al: Fra hemmelighet til innsikt : St. Johanneslogen St. Svithun 100 år i St. Svithuns stad 1895-1995, St. Johanneslogen St. Svithun, 27. august 1996, side 13-14

Den 13. august 1785 ble det sendt en søknad til logestyrelsen i København om å opprette losjen «De syv Fjelde». Navnet ble etterhvert endret, og logen ble innviet den 10. desember 1787 i logelokalet på Engen.

To av stifterne, Herman Didrik Janson og Wollert Krohn (1731–1789), bror til Danckert Danckertsen Krohn, var opptatt i en fransk losje. Herman Janson ble senere eier av Damsgård hovedgård mens Krohn-brødrene var store jordeiere i Bergen, og eide Haukeland, Solheim, Landås, Fjøsanger, Nordås og Sørås, samt Stend hovedgård i Fana.Per Hannevold: 
Oscar til de syv Bjerge 145 år, frimurer.no, 29. juli 2020 kl 13:43.

I 1788 holdt den Dansk-Norske Provinsial-Storloge opptelling over frimurervirksomheten i Danmark-Norge. I opptellingen er losjen nevnt som loge nr. VI, «Carl til den NORDISKE Løve i Bergen». Nr. VII var St. Olaus til den hvide Leopard i Christiania, og nr. VIII i frimurerprovinsen var «Christian til den sorte Hjelm» i Trondheim. Den sistnevnte losjen ble opprettet, men kom aldri i virksomhet.

Losjen i Bergen praktiserte høygradssystemet den strikte observans.  Den dansk-norske  Stormesteren Karl av Hessen (1744–1836) innførte det rektifiserte system. 

Losjen ble nedlagt i 1816. Alt som fantes av gamle arkiver og ritualer ble lagt i en gammel kommode som ble fylt med stein, og senket utenfor Stend hovedgård ved Fanafjorden.

 En nederlandsk feltlosje 
Den neste frimurerlosjen var en nederlandsk feltlosje.

Under Napoleonskrigene i 1808 ble et hollandsk orlogsskip liggende i Bergen over lengre tid. Brødre ombord skrev til Den store Nasjonallosjen «Groot Oosten van Holland» og ba om tillatelse til å åpne en feltlosje, -da de, som det het i søknaden; «-nogen mindeværdige Dage, tvungne av Skjæbnen, maatte tilbringe i Bergen i Norge».

De skrev videre «at det frimureriske lyset hadde vært slukket i lang tid, -ingen hammerslag var hørt og ingen Steen var båret til Tempelet». De ønsket å låne bygningen «Den Gode Hensigt». Bygningen fikk de ikke låne, men Altonagården sto ledig.

Flere nye brødre ble opptatt i Ordenen i dette huset fram til bybrannen i 1909.

 Søknad om å opprette en landslosje 
I 1815 søkte Bergen om tillatelse til å åpne en «Hoved og Grand Logie for Kongeriget Norrige, der kan åpnes i alle grader, og som vi ivrigen ønske maatte bære Deres Kongelige Høyheds værdige Navn....»

Søknaden fikk negativt utfall. I 1818 fikk losjen «St. Olaus til den Hvide Leopard» gjennomslag for sin søknad om å danne en norsk moderlosje. Og dette på tross av at «Leoparden» hadde ligget i dvale i snaue 20 år.

I 1818 frigjorde den norske losjen seg fra Danmark og fant sin plass sammen med Sverige som «den IX provins» under det svenske frimurersystem.

St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerge

Den 23. september 1872 ble det stiftet en broderforening under St. Johanneslosjen «St. Olaus til den Hvide Leopard». Når brødrenes antall var nådd tredve, kunne det fremmes et andragende om dannelsen av en St. Johannesloge i Bergen.150 år, men i upåklagelig form!, frimurer.no, 14. juli 2025 kl 20:16

To år senere var medlemstallet tredve, og brødrene i Bergen kunne 30. juli 1874 fremme nevnte andragende.

Kong Karl IV døde imidlertid under forberedelsene. For å hedre den nye majesteten, kong Oscar II, var navnet det ble søkt patent for «St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerge». Navnet «Carl til den Norske Løve» ble forkastet.

Losjen er oppkalt etter Kong Oscar II og de syv byfjellene som omgir Bergen.

Torsdag den 29. juli 1875 var en fin sommerdag i Bergen. Med sine 35000 innbyggere viste byen seg fra sin beste side da Provincialmester, Høyst Opplyste Broder, Ridder og Kommandør med det Røde Kors, generalmajor Hans Kirkegaard Fleischer (1803–1884) foresto innvielsen av logen. Som første Ordførende Mester ble innsatt Opplyste Broder, Hans Henrik Ramm.

Losjen var en av seks losjer som ble tilsluttet Den Norske Frimurerorden den 24. juni 1891.

Provincialmesteren foreslo i en inspirert tale at logen skulle avholde sin Høytidsdag på Kong Oscars II’s fødselsdag den 21. januar. Pengene som kom inn til «Almissekassen» denne dagen skulle gå til «Det stigende Fond» som han foreslo opprettet. Her er årsaken til at losjen feirer sin Høytidsdag 22. januar og ikke den 29. juli.

Høytidsdagen er til ære for Kong Oscar II og skal avholdes på mandagen som faller nærmest hans fødselsdag den 21. januar. Hvert femte år gjennomfører Oscar også Olsok-loge.Jubileumsåret 2025, frimurer.no, 11. desember 2024 kl 21:14Stig Wernø Holter, X: 
"Han skal vokse, jeg skal avta" - Olsok før og nå, frimurer.no, 29. juli 2024 kl 12:17

Losjens valgspråk er Ex Altis ad Excelsa (Fra det Høye til det Opphøyede).Matrikkel over Den Norske Frimurerorden 2009, Type-IT AS, Trondheim, Nr. 2 St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerge, side 126-127 

Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:  Matrikkel over Den Norske Frimurerorden for arbeidsåret 1996/97, Aktietrykkeriet i TrondhjemMatrikkel over Den Norske Frimurerorden for arbeidsåret 2007, Aktietrykkeriet i Trondhjem

#  Navn  Innsatt  Avgikk  1  FogedHans Henrik Ramm(1823–1895)   29. juli 1875  1879 2  LegeFredrik Wilhelm Stabel(1836–1900)   21. januar 1881  8. juli 1900 3  AssuransedirektørJohan Joachim Zarentz Geelmuyden(1828–1903)   1. oktober 1900  16. desember 1901 4  OberstLars Jørgen Tysland(1848–1911)   16. desember 1901  12. juni 1911 5  Skipsmegler og translatørJohan Martens(1861–1932)    11. desember 1911  6. mai 1918 6  Kommandør i MarinenThoralf Rosenqvist(1857–1921)    6. mai 1918  13. april 1921 7  DirektørMartinius Eriksen Løken(1859–1947)    15. september 1921  18. februar 1924 8  ArkitektSchak August Steenberg Bull(1858–1956)   75px  18. februar 1924  11. november 1929 9  KjøpmannHans Kristian Harbitz(1872–1946)    11. november 1929  8. januar 1940 10  OverrettsaksførerSøren Johan Marius Martens(1870–1954)   8. januar 1940  18. desember 1950 11  KjøpmannBjarne Minde(1897–1961)   18. desember 1950  14. oktober 1957 12  KjøpmannJohan Woll Harbitz(1900–1972)   14. oktober 1957  9. november 1970 13  DirektørMagdalon Birger Andersen(1914–2008)   9. november 1970  5. januar 1981 14  DistriktssjefFrank Meidell Falch(1920–2013)   5. januar 1981  29. januar 1988 15  MarkedsdirektørOlav Lars Vikøren(1929–2012)   29. januar 1988  3. februar 1997 16  Rådgivende ingeniørJon Randulf Vestrheim(1943–)    3. februar 1997  8. april 2002 17  Daglig lederKåre Offerdal(1947–)    8. april 2002  27. september 2009 18  RegnskapslederPål Fie Mathiesen(1962–)   27. september 2009  6. februar 201719 JuristHjalmar Olseth(1962–)    6. februar 2017  2. mai 202220 SalgssjefØyvind Magnus Hauge(1957–)   2. mai 2022 

St. Johanneslogen Carl til den norske Løve
St. Johanneslogen Carl til den norske Løve (loge nr. 34) ble opprettet den 10. desember 1980. Losjen er oppkalt etter prins Carl av Hessen og har Høytidsdag den 15. oktober.

Opprettelsen ble foretatt etter en beslutning under et møte den 13. mars 1980 i det Høye Råd.

Losjens valgspråk er Fortis et Magnanimus (Tapper og Høysinnet).Matrikkel over Den Norske Frimurerorden 2009, Type-IT AS, Trondheim, Nr. 34 St. Johanneslogen Carl til den norske Løve, side 200-201 

Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

#  Navn   Innsatt  Avgikk  1  SivilingeniørJakob Blytt(1927–)    10. desember 1980  26. mars 1992 2  AdjunktViggo Thomas Tande(1945–)     26. mars 1992  20. mars 2003 3  Daglig lederTrond Ingebrigtsen(1962–)     20. mars 2003  12. mai 2011 4 SalgssjefRoald Arne Øien(1955–)     12. mai 2011 19.april 20185AdvokatRune Stavenes(1962–) 19.april 2018

St. Andreaslogen Bjørgvin

St. Andreaslogen Bjørgvin er St. Andreasloge nr. 2 i Den Norske Frimurerorden. Losjen ble innviet den 28. august 1897; 28. august er losjens høytidsdag. Grunnleggelsen fant sted etter søknad av 19. november 1896. Kapitulasjonsakten til broderforeningen er datert 3. august 1897.Historien om St. Andreaslogen Bjørgvin, frimurer.no, 29. februar 2024 kl 16:46Matrikkel over Den Norske Frimurerorden 2009, Type-IT AS, Trondheim, Nr. 2 St. Andreaslogen Bjørgvin, side 85-86

Bjørgvin (norrønt: Biorgvin) er en eldre navneform for Bergen. Navnet er benyttet om Bjørgvin bispedømme, som omfattet de tidligere fylkene  Hordaland og Sogn og Fjordane.

Blant stifterne finner vi navn som Blytt, Kielland og Gundersen.

Logen var ved grunnleggelsen underlagt Den Norske Store Landsloge. Den 18. september 1925 ble den underlagt Bergens Provincialloge.

Logens valgspråk er: Ret og Sandhet.

Ordførende Mestere
Losjen har hatt følgende Ordførende Mestere:

#  Navn   Innsatt  Avgikk 1  DispasjørPeter Michael Blytt(1836–1928)    28. februar 1897  19. mars 19062  ArsenalforvalterOle Grinstad(1837–1915)    19. mars 1906  8. januar 19123  OverrettssakførerKaspar Kruse Kielland(1857–1945)    8. januar 1912  12. januar 19224  OberstløytnantSvend Elias Vaage(1871–1928)    12. januar 1922  8. august 19285  Cand.philos. og bokhandlerSigurd Marius Giertsen(1864–1956)    8. august 1928  26. april 19486  DirektørBjarne Viggo Holbæk-Hansen(1894–1957)   26. april 1948  30. november 19547  OverlegeTrygve Ragnvaldssøn Gjessing(1875–1961)   1. desember 1954  7. oktober 19618  TannlegeOtto Neverlien(–1999)    10. januar 1962  18. november 19649  DisponentOlav Emil Paulsen(1900–1966)    18. november 1964  24. juni 196610  AvdelingsingeniørAnders Rør(1898–1976)    7. november 1966  4. februar 197411  LektorJan Jørgen Orlin(1913–1989)    4. februar 1974  6. januar 198212  DisponentEivind Evensen(–2002)    6. januar 1982  21. april 199313  AvdelingslederEgon Lilleskare(1938–)    21. april 1993  17. oktober 200114  AdjunktHans Petter Tillier(1941–2017)   17.oktober 200130.september 200915Rørleggermester
Ernst Andreas Hellsten(1942–)30. september 200924. april.201316Daglig lederTorbjørn Svein Wickman(1957–)24. april.201330. mai.201817SalgsdirektørRolf Nøstdahl(1960–)30. mai.2018

Bergens Provincialloge

Denne losjen ble grunnlagt som Bergen Stewardsloge nr 2. av andre orden i 1922. Stewardslosjen praktiserte VII grad i det svenske frimurersystem, og var underlagt Den Norske Store Landsloge.Matrikkel over Den Norske Frimurerorden 2009, Type-IT AS, Trondheim, Nr. 2 Bergens Provincialloge, side 46-47

Den 18. september 1925 ble den opphøyd til provincialloge, og den har siden da praktisert VII–X grad i det svenske system. Logen har 22. mars som høytidsdag. Også Provinciallogen er underlagt Den Norske Store Landsloge.

Logens Provincialmester og Deputerte Provincialmester er de eneste som innehar XI grad. Provincialmesteren er også medlem av Det Høye Råd i Den Norske Frimurerorden.

Losjens valgspråk er Ex Oriente Lux (Lyset fra Østen).

Provincial Mestere
Losjen har hatt følgende Provincial Mestere:
#  Navn  Innsatt  Avgikk  1  OverrettssakførerKaspar Kruse Kielland(1857–1945)   1922 1)  18. september 1925 1) 18. september 1925  12. februar 1945 2  KjøpmannHans Christian Harbitz(1872–1946)    7. august 1945  2. november 1946 3  DirektørPer Mathiesen(1885–1971)    22. mai 1947  29. november 1958 4  Kjøpmann Bjarne Minde(1897–1961)    29. november 1958  17. juni 1961 5  BanksjefTorvil Meidell Johnsen(1898–1971)    25. august 1961  1. juli 1969 6  BoktrykkerJohan Wilhelm Eide(1899–1990)    1. juli 1969  11. mai 1976 7  LagmannHans Fredrik Marthinussen(1918–2009)    11. mai 1976  4. juni 1985 8  ArkitektHalfdan Wiberg(1931–)    4. juni 1985  11. juni 1996 9  SivilingeniørHans Jacob Grieg Eide(1931–)    11. juni 1996  27. mai 2002 10  Rådgivende ingeniørJon Randulf Frimann Vestrheim(1943–)    27. mai 2002  30. august 2012 11  DirektørEgil Herman Sjursen(1957–)    30. august 2012  3. mai 2022 12  AdvokatHjalmar Olseth(1964–)    3. mai 2022  

1) Ordførende Mester i Bergen Stewardsloge nr. 2 av andre orden

Losjebygningen
De første årene holdt St. Johanneslogen til i Kong Oscars gate, men plassen ble snart for liten. Allerede i 1877 var de lokaler tatt i bruk som med noen avbrekk skulle bli logens hjem i de neste 100 år: Kaigaten 4.Oscar, 150 års historie, frimurer.no, 20. januar 2025 kl 16:52.

I 1916 brant St. Johannessalen og ble ombygget og påbygget. Dette var en svært aktiv tid for logen med mange «fremmed søkende». I 1917 ble det avholdt 25 I. grads møter med 45 opptagelser. I tillegg ventet 61 anmeldte på tur. Allerede noen år etter ble det diskutert om antallet fremmed søkende var det viktigste, eller om man skulle bruke mer tid på å «kvalitetssikre» de som allerede var opptatte, med flere taler og instruksjoner.

Fram mot 1940 begynte arbeidet å gå tungt. Nasjonalsosialistene og Nasjonal Samling gjorde hva de kunne for å motarbeide Frimureriet. «Mannen i gata» var uvitende om Ordenens innhold og var ofte et lett bytte for ondsinnet svartmaling.

Høyesterettsadvokat og Stormester Hans Johndal Rønneberg (1867–1941) gikk i 1940 gikk ut med et skriv hvor han redegjorde for Ordenens «troskap og lydighet mot øvrighet og lover» og «tilknytningen til den kristne religion». Mandag 8. april ble dette skriv lest opp i logen; dagen etter var Bergen hærtatt av tyskerne.

Huset i Kaigaten ble så godt som ødelagt av okkupasjonsmakten, og de forskjellige bankkonti tilhørende Barns Bekledning og Det Stigende Fond ble konfiskert. Da krigen var slutt i 1945, skulle det gå ytterligere tre og et halvt år før huset ble tilbakeført til sine rettmessige eiere.

Brødrene hadde gjennom mange år følt at huset i Kaigaten ble for lite. I 1925 hadde man fått Provincialloge og man trengte mer plass. Mange byggeplaner ble diskutert. Et alternativ var nybygg på logens eiendom i Store Markevei. Imidlertid falt man ned på plasseringen i Jonas Reinsgate og fra 1970 var forberedelsene i gang. Planene ble utarbeidet av Halfdan Wiberg, daværende F.B.B i Bjørgvin, senere Provincialmester og S.M.P., samt Jacob Blytt, tidligere Del. M. i Oscar og den første O.M. i «St. Johanneslogen Carl til den Norske Løve» ved stiftelsen i 1980.

Byggearbeidene var i gang da Kaigaten 4 for annen gang, lørdag den 12 januar 1974. Huset fikk en stygg medfart. Mange brødre reddet det som reddes kunne og malerier og andre effekter som ble tatt ut og midlertidig oppbevart i private hjem. En har fortalt at han så ting han siden aldri nevnte med et ord. Først mange år seinere forstod han hva han hadde sett, etter å ha blitt medlem av Ordenen.

Det nye Ordenshuset i Jonas Reinsgate nr 14 ble tatt i bruk, under julemøtet 17. desember 1975.

Ordførende Mester i «Oscar», Magdalon Birger Andersen avsluttet sin hilsen til 100 års jubileet det samme året slik: «Det frimureriske arbeids praktiske utslag er; Spre lys til menneskene, et såkorn skal bli til aks, til fullmodent korn! Det er levedyktig under alle tiders skiftninger, det er en klar morgenstjerne for den enkelte som ærlig vil søke!»

Referanser

 Eksterne lenker 


Oscar til de syv Bjerge
Bjørgvin
Bergens Provincialloge
Kategori:Organisasjoner etablert i 1875
Kategori:Organisasjoner etablert i 1897
Kategori:Organisasjoner etablert i 1925
Kategori:Bergens historie
Kategori:Kultur i Bergen
Kategori:1875 i Norge
Kategori:1897 i Norge
Kategori:1925 i Norge