Den Norske Frimurerorden

Den Norske Frimurerorden ble etablert 24. juni 1891 av seks frimurerloger. Ordenen arbeider etter «det svenske system», og har en klar kristen profil. Den eldste av de seks frimurerlogene ble grunnlagt 24. juni 1749 på Ladegårdsøens Hovedgård, bedre kjent som Bygdø Kongsgård. Logens navn var St. Olai Loge, oppkalt etter Olav den hellige. 

For å bli medlem må man være fylt 21 år, være mann med godt omdømme og med en ordnet økonomi, gi sin tilslutning til den kristne tro (uten at det stilles krav til spesielle dogmer eller retninger) og bli anbefalt av minst to frimurere.

Det svenske system består av elleve grader og arbeider i tre skifter. St. Johanneslogene, som også kalles «det blå frimureri», arbeider i de tre første gradene. St. Andreaslogene, som også kalles «det røde frimureri», arbeider fra fjerde til sjette grad. De seks høyeste gradene (kapitelgradene) omfattes av stewardslogene, provinciallogene og Den Norske Store Landsloge. Stewardsloger av andre orden arbeider i syvende grad, mens stewardsloger av første orden arbeider i syvende og åttende grad. Provinciallogene arbeider fra syvende til tiende grad, og styres av en provincialmester av ellevte grad. Ellevte grad tildeles også alle brødre som er valgt inn i «Det Høye Råd», samt en rekke av ordenens høyeste embetsmenn. Stormesteren blir valgt av «Det Store Råd» som består av alle brødre med XI grad.

«Stamhuset» ved siden av Stortinget i Oslo er ordenens hovedsete. Her ligger Den Norske Store Landsloge og her har ordenens stormester, samt «Det Høye Råd» sine kontorer. Ordenen hadde anslagsvis 14 500 medlemmer i 2022.

 De eldste losjene i Norge 

 Losjen «St. Olai» (1749) 
Den første frimurerlosjen i Norge var St. Olai Loge. Mange losjer i frimurerordenen har denne losjen som moderlosje. I 1780 skiftet losjen navn til St. Olaus til den hvide Leopard.

St. Olai Loge ble grunnlagt i 1749 i Christiania av Grev Christian Conrad Danneskiold-Laurvig, sannsynligvis med den danske Kong Fredrik V tilstede. Moderlosjen til St. Olai Loge er den danske losjen St. Martin, og losjen var frem til 1818 underlagt logedirektoriet i København.

Inntil 1782 praktiserte St. Olaus t.d.h. Leopard høygradene i Den strikte observans og deretter i Det rektifiserte system. I 1818 ble losjen underlagt Den Svenska Stora Landslogen / Svenska Frimurare Orden. Deretter innførte St. Olai Det svenske system.

 Kapitlet Dovre av den Hellige Kongelige Bue (1784–1803) 
Uavhengig av St. Olaus til den hvide Leopard eksisterte kapittelet Dovre i årene 1784–1803 i Christiania. Kapitlet praktiserte Royal Arch, som er det eneste høygradssystemet «Den Engelske Storlosje» anerkjenner.

Kapitlet Dovre ble grunnlagt av Conrad Clausen, eier av Bærums Jernverk, verkseier Haagen Nilson og Peter Vogt Nilson. Grunnleggerne hadde en patent fra den engelske storlogen som i 1751 ble grunnlagt i opposisjon mot den første engelske storlosje fra 1717. Patentet var datert den 21. august 1784, og logen ble innviet den 6. desember 1784.

Kapitlet hadde 24 medlemmer. Bernt Anker, som også var ordførende mester i St.Olaus t.d.h. Leopard, var i denne forbindelse utnevnt til Superintendant for Holy Royal Arch in Denmark and Norway. Andre sentrale medlemmer var Peder Anker, Peter Collett, John Collett og jurist Enevold Falsen.

I Den Norske Frimurerordens museum finnes et skjødeskinn fra kapitlet Dovre, som har tilhørte Bernt Anker.

 Den Norske Store Landsloge (1891) 
Den Norske Frimurerorden ble opprettet under navnet «Den X frimurerprovins» den 24. juni 1891, og bestod da av fire St. Johannesloger, en St. Andreasloge og en Stewardsloge av første orden.

Stewardsloge nr. 1 av første orden (VII-VIII grad) ble grunnlagt i 1856, underlagt Sverige som den IX frimurerprovins, og med Carl XV som stormester eller Viseste Salomo Vicarius (V.S.V.).

I 1870 ble stewardslogen opphøyet til provincialloge.

Den 24. juni 1891 ble provinciallogen opphøyet til Den Norske Store Landsloge. Norge ble da «den X frimurerprovins» med kong Oscar II som V. S. V. i både den IX (Sverige) og X provins (Norge).


Den Norske Frimurerorden (1937)

Den 18. mars 1937 ble «Den X frimurerprovins» omdøpt til «Den Norske Frimurerorden». Ordenen omfatter idag 94 losjer, 3 deputasjonslosjer og 30 broderforeninger. Broderforeningene arbeider etter de samme retningslinjer som losjene, men kan ikke oppta nye medlemmer direkte. I tillegg finnes det 34 frimurergrupper som først og fremst har sosiale sammenkomster med foredrag, med svært enkle seremonielle innslag.

+«Det blå frimureri» St. Johannesloger  Grunnlagt  Sted St. Johannesloge nr. 1 St. Olaus til den hvide Leopard  1749  Christiania St. Johannesloge nr. 2 Oscar til de syv BjergeSt. Johanneslogen Carl til den norske Løve 1787–1816Bergen Broderforening 1872–1875  1875  Bergen St. Johannesloge nr. 3 Gustaf til den ledende Stjerne  1877  Drammen St. Johannesloge nr. 4 NordlysetSt. Johanneslogen St. Olaus til den hvide Leopards Deputasjonsloge i Trondhjem 1882–1883  1883  Trondhjem St. Johannesloge nr. 5 St. SvithunStavanger Broderforening 1882–1893Stavanger Filialforening 1893–1895 1895  Stavanger St. Johannesloge nr. 6 Orion til de to FloderChristandsands Broderforening 1896–1899  1899  Kristiansand St. Johannesloge nr. 7 Oscar til den Kronede BøgLarvik Broderforening 1892–1900  1900  Larvik St. Johannesloge nr. 8 St. Olaus til de tre Søiler  1903  Christiania St. Johannesloge nr. 9 St. Olaus til de tre Roser  1903  Christiania St. Johannesloge nr. 10 St. HalvardBroderforeningen St. Halvard til den flammende Stjerne 1891–1894St. Johanneslogen St. Halvard til den flammende Stjerne 1894–1908Oplandenes Broderforening 1893–1908  1908  Hamar St. Johannesloge nr. 11 Humanitas til de Tvende LiljerSkien Broderforening 1888-1909Broderforeningen Humanitas til de Tvende Liljer 1895–1900Humanitas til de tvende liljer 1900-1909 (underlagt Provincialstorlogen Polarstjernen) 1909  Skien St. Johannesloge nr. 12 St. MagnusFredrikstad Frimurer Broderforening 1879–1913  1913  Fredrikstad St. Johannesloge nr. 13 Stella PolarisTromsø St. Johannes Broderforening 1901–1913St. Johanneslogen Nordlysets Deputasjonsloge i Tromsø 1913–1919  1919  Tromsø St. Johannesloge nr. 14 Harald til det Lysende HaabHaugesund Broderforening 1910–1920  1920  Haugesund St. Johannesloge nr. 15 Fraternitas til de tvende FyrtaarnArendal Frimurer Broderforening 1895–1920 1920  Arendal St. Johannesloge nr. 16 RegulusÅlesund Broderforening 1907–1924  1924  Ålesund St. Johannesloge nr. 17 MidnatsolNordland Broderforening 1899–1903Nordland Filialforening 1903–1924 1924  Bodø St. Johannesloge nr. 18 St. Michael til det Lysende KorsTønsberg Frimureres Broderforening 1890–1926  1926  Tønsberg St. Johannesloge nr. 19 SyvstjernenKristiansund Broderforening 1895–1910St. Johanneslogen Nordlysets Deputasjonsloge i Kristiansund 1910–1929  1929  Kristiansund St. Johannesloge nr. 20 AldebaranMolde Broderforening 1913–1935  1935  Molde St. Johannesloge nr. 21 St. Olaf til det gjenreiste TempelBroderforeningen i Trondhjem 1876–1881  1881  Trondhjem St. Johannesloge nr. 22 Olaf Kyrre til det gyldne Kjæde  1884  Christiania St. Johannesloge nr. 23 Kolbein til den opgaaende SolLillehammer Broderforening 1891Loge i Lillehammer 1891–1903, sovende 1903–1915 og flyttet til Christiania i 1915  1891  Christiania St. Johannesloge nr. 24 Haakon til de tre Lys  1920  Christiania St. Johannesloge nr. 25 St. Olav til det gyldne KorsLillehammer St. Johannes Broderforening 1918–1933St. Johanneslogen St. Halvard til den flammende Stjernes Deputasjonsloge i Lillehammer 1933–1950  1950  Lillehammer St. Johannesloge nr. 26 SiriusMoss Broderforening 1902–1950  1950  Moss St. Johannesloge nr. 27 ArcturusNarvik Broderforening 1926–1961St. Johanneslogen Midnatsols Deputasjonsloge i Narvik 1961–1972  1972  Narvik St. Johannesloge nr. 28 Den hvite SvaneGjøvik Broderforening 1927–1962St. Johanneslogen St. Halvards Deputasjonsloge på Gjøvik 1962–1976  1976  GjøvikSt. Johannesloge nr. 29 Den faste BorgKongsvinger Broderforening 1923–1977  1977  Kongsvinger St. Johannesloge nr. 30 CapellaNamsos Broderforening  1934–1957St. Johanneslogen Nordlysets Deputasjonsloge i Namsos 1957–1978  1978  Namsos St. Johannesloge nr. 31 PolarcirkelenHelgeland St. Johannes Broderforening 1959–1974St. Johanneslogen Midnatsols Deputasjonsloge i Mo i Rana 1974–1980  1980  Mo i Rana St. Johannesloge nr. 32 Astra til de syv HavSandefjord Broderforening 1899–1980  1980  Sandefjord St. Johannesloge nr. 33 St. Olaus til den gyldne Murskje  1980  Oslo St. Johannesloge nr. 34 Carl til den norske Løve  1980  Bergen St. Johannesloge nr. 35 Den gamle EkNotodden Broderforening 1923–1951St. Johanneslogen Humantas til de Tvende Liljers Deputasjonsloge i Notodden 1951–1981  1981  Notodden St. Johannesloge nr. 36 ØysteinSvolvær Broderforening 1923–1958St. Johanneslogen Midnatsols Deputasjonsloge i Svolvær 1958–1982  1982  Svolvær St. Johannesloge nr. 37 Corona BorealisHarstad Broderforening 1926–1956St. Johanneslogen Stella Polaris' Deputasjonsloge i Harstad 1956–1982  1982  Harstad St. Johannesloge nr. 38 Hafrsfjord til de tre Sverd  1991  Stavanger St. Johannesloge nr. 39 St. Torleiv til de tvende TaarnElverum St. Johannes Broderforening 1990–1994  1994  Elverum St. Johannesloge nr. 40 Eyvind til de syv TindeSandnessjøen St. Johannes Broderforening 1977–1990St. Johanneslogen Polarcirkelens Deputasjonsloge i Sandnessjøen 1990–1995  1995  Sandnessjøen St. Johannesloge nr. 41 St. Nikolas til det gyldne AnkerSarpsborg St. Johannes Broderforening 1904–1995  1995  Sarpsborg St. Johannesloge nr. 42 St. Michael til den gyldne StjerneMosjøen St. Johannes Broderforening 1983–1993St. Johanneslogen Polarcirkelens Deputasjonsloge i Mosjøen 1993–1996  1996  Mosjøen St. Johannesloge nr. 43 PolarlysAlta St. Johannes Broderforening 1979–1983St. Johanneslogen Stella Polaris' Deputasjonsloge i Alta 1983–1996  1996  Alta St. Johannesloge nr. 44 FredrikshaldFredrikshald St. Johannes Broderforening 1902–19961996 Halden St. Johannesloge nr. 45 Den gyldne CirkelFollo St. Johannes Broderforening 1989–1997 1997  Ski St. Johannesloge nr. 46 Ultima ThuleHammerfest Frimurer Broderforening 1955–19971997  Hammerfest St. Johannesloge nr. 47 St. Knud til den stigende ØrnBrønnøysund St. Johannes Broderforening 1988–19981998  Brønnøysund St. Johannesloge nr. 48 St. Stefan til de tre SteneVesterålen Broderforening 1925–1983St. Johanneslogen Midnatsols Deputasjonsloge i Vesterålen 1983–19981998  Sortland St. Johannesloge nr. 49 St. Clemens til den rette VinkelNordstrand St. Johannes Broderforening 1967–1998 1998  Oslo St. Johannesloge nr. 50 Carl JohanHorten St. Johannes Broderforening 1906–19991999 Horten St. Johannesloge nr. 51 Halvdan Svarte til det gyldne SverdRingerike St. Johannes Broderforening 1909–19991999  Hønefoss St. Johannesloge nr. 52 Ottar til de tvende NøkleMidtre Troms St. Johannes Broderforening 1990–1992St. Johanneslogen Arcturus' Deputasjonsloge i Bardufoss 1992–20002000  Bardufoss St. Johannesloge nr. 53 Vesta til den evige IldØrsta/Volda St. Johannes Broderforening 1972–1986St. Johanneslogen Regulus' Deputasjonsloge i Volda 1986–20002000  Volda St. Johannesloge nr. 54 St. Torfinn  2001  Hamar St. Johannesloge nr. 55 St. Mikael til det gamle GildeVoss St. Johannes Broderforening 1968–1987St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerges Deputasjonsloge i Voss 1987–2002  2002  Voss St. Johannesloge nr. 56 Den gyldne Nøkkel  2004  Drammen St. Johannesloge nr. 57 Salten  2005  Bodø St. Johannesloge nr. 58 Haakon til den gyldne HjelmSt. Johanneslogen Carl til den norske Løves Deputasjonsloge på Stord 1992–2005 2005  Stord St. Johannesloge nr. 59 Flikke til de tvende Fiorde  2005  Flekkefjord St. Johannesloge nr. 60 Morgenstjernen  2007  Røros St. Johannesloge nr. 61 Christian til det edle SølvKongsberg St. Johannes Broderforening 1998–20072007  Kongsberg St. Johannesloge nr. 62 OlavslysetSt Johanneslogen Nordlysets Broderforening i Innherred 1973–1998St. Johanneslogen Nordlysets Deputasjonsloge i Innherred 1998–20082008  Levanger St. Johannesloge nr. 63 Olav til den Gyldne PasserSkedsmo St. Johannes Broderforening 1985–2009  2009  Strømmen St. Johannesloge nr 64. St. Olaus til de tre Hammere  2019  Oslo St. Johannesloger i Spania Grunnlagt  Sted R:.L:. Polaris (St. Johannesloge nr 72 i den spanske storlosje)Costa del Sol St. Johannes Frimurergruppe 1981–2007Costa del Sol St. Johannes Broderforening 2007–2015 2016  Fuengirola R:.L:. Dovre (St. Johannesloge nr 184 i den spanske storlosje)Costa Blanca St. Johannes Frimurergruppe 1978–2005Costa Blanca St. Johannes Broderforening 2005–20152016Villajoyosa R:.L:. Rondane (St. Johannesloge nr 186 i den spanske storlosje)Gran Canaria St. Johannes Frimurergruppe 1989–2015 2016  Gran Canaria St. Johannes deputasjonsloger  Grunnlagt  Sted St. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerges deputasjonsloge i SunnfjordSt. Johanneslogen Oscar til de syv Bjerges Frimurergruppe i Sunnfjord 1988–20012001  Mo i Sunnfjord St. Johannes broderforeninger  Grunnlagt  Sted Rjukan St. Johannes broderforening (16. november 1931) 1931 Rjukan Valdisholm St. Johannes Broderforening  1977  Fagernes Romerike St. Johannes Broderforening  1983  Jessheim Asker og Bærum St. Johannes Broderforening 1983  Asker Skedsmo St. Johannes Broderforening 1985  Lillestrøm Dragsund St. Johannes Broderforening 1990  Ulsteinvik Gudbrandsdalen St. Johannes Broderforening  1993  Vinstra Valdres St. Johannes Broderforening 1997   Kragerø St. Johannes Broderforening  1997  Kragerø Stjørdal St. Johannes Broderforening  1999  Stjørdal Hadeland St. Johannes Broderforening  2000  Brandbu St. Johannes Frimurergrupper  Grunnlagt  Sted Nordfjord St. Johannes Frimurergruppe (10. april 1981)(Under St. Johanneslogen Vesta til den evige Ild) 1981  Nordfjordeid Agder St. Johannes Frimurergruppe (8. november 1982)(Under St. Johanneslogen Orion til de to Floder) 1982   Hallingdal St. Johannes Frimurergruppe (14. januar 1983)(Under St. Johanneslogen Gustav til den ledende Stjerne) 1983   Dalane St. Johannes Frimurergruppe (20. november 1985)(Under St. Johanneslogen Orion til de to Floder) 1985   Eidsvoll St. Johannes Frimurergruppe (5. mars 1987)(Under St. Johanneslogen St. Halvard) 1987  Eidsvoll Gauldal St. Johannes Frimurergruppe (10. mars 1987)(Under St. Johanneslogen Nordlyset) 1987  Støren Land St. Johannes Frimurergruppe (30. september 1987)(Under St. Johanneslogen Den hvite Svane) 1987   Steinkjer St. Johannes Frimurergruppe (5. mai 1988)(Under St. Johanneslogen Nordlyset) 1988  Steinkjer Øst-Finnmark St. Johannes Frimurergruppe (8. november 1989)(Under St. Johanneslogen Polarlys) 1989   Stokke St. Johannes Frimurergruppe (26. oktober 1993)(Under St. Johanneslogen Astra til de syv Hav) 1993 Stokke Åndalsnes St. Johannes Frimurergruppe(Under St. Johanneslogen Regulus) 1994  Åndalsnes Ryfylke St. Johannes Frimurergruppe (4. april 1995)(Under St. Johanneslogen Hafrsfjord til de tvende Sverd) 1995   Flatanger St. Johannes Frimurergruppe (7. august 1995)(Under St. Johanneslogen Capella) 1995 Flatanger Ladegaardsøen St. Johannes Frimurergruppe (5. desember 1995)(Under St. Johanneslogen St. Olaus til de tre Søiler) 1995  Oslo Vest-Telemark St. Johannes Frimurergruppe (30. januar 1997)(Under St. Johanneslogen Den gamle Ek) 1997   Grimstad St. Johannes Frimurergruppe (12. april 2000)(Under St. Johanneslogen Fraternitas til de Tvende Fyrtaarn) 2000  Grimstad Tvedestrand St. Johannes Frimurergruppe (4. april 2003)(Under St. Johanneslogen Fraternitas til de Tvende Fyrtaarn) 2003 Tvedestrand Solsør St. Johannes Frimurergruppe (19. mars 2004)(Under St. Johanneslogen St. Torleiv til de Tvende Taarn) 2004  Solør Risør St. Johannes Frimurergruppe (9. september 2004)(Under St. Johanneslogen Fraternitas til de Tvende Fyrtaarn) 2004 Risør
+«Det røde frimureri» Nr.  St. Andreasloger  Grunnlagt  Sted401St. Andreasloge nr. 1 Oscar til den flammende StjerneSt. Johanneslogen Oscar til den flammende Stjerne 1826–1836 (Drammen)  1841  Christiania402St. Andreasloge nr. 2 Bjørgvin  1897  Bergen403St. Andreasloge nr. 3 St. EysteinTrondhjem St. Andreas Filialforening 1896–1902  1902  Trondhjem404St. Andreasloge nr. 4 Hamarhus  1921  Hamar405St. Andreasloge nr. 5 Utstein  1925  Stavanger406St. Andreasloge nr. 6 Akershus  1924  Kristiania407St. Andreasloge nr. 7 HålogalandNordland St. Andreas Broderforening 1939–19551955  Bodø408St. Andreasloge nr. 8 VestfoldVestfold St. Andreas Broderforening 1934–19611961  Sandefjord409St. Andreasloge nr. 9 BorgundAalesund St. Andreas Broderforening 1938–1964 1964  Ålesund410St. Andreasloge nr. 10 AgderAgder St. Andreas Broderforening 1952–19701970  Kristiansand411St. Andreasloge nr. 11 SkansenTroms og Finnmarks St. Andreas Broderforening 1954–1977  1977  Tromsø412St. Andreasloge nr. 12 Stella MarisKristiansund St. Andreas Broderforening 1967–1984St. Andreaslogen St. Eysteins Deputasjonsloge i Kristianund 1984–1991  1991  Kristiansund413St. Andreasloge nr. 13 OscarsborgNarvik St. Andreas Broderforening 1978–19961996  Narvik414St. Andreasloge nr. 14 HelgelandHelgeland St. Andreas Broderforening 1991–19971997  Mo i Rana415St. Andreasloge nr. 15 KarmsundHaugesund St. Andreas Broderforening 1992–1993St. Andreaslogen Bjørgvins Deputasjonsloge i Haugesund 1993–2001 2001  Haugesund416St. Andreasloge nr. 16 KronenØstfold St. Andreas Broderforening 1935–1991St. Andreaslogen Akershus' Deputasjonsloge i Østfold 1991–2001 2001  Moss417St. Andreasloge nr. 17 OpplandLillehammer St. Andreas Broderforening 1988–2001  2001  Gjøvik418St. Andreasloge nr. 18 De fire RoserDrammen St. Andreas Broderforening 1985–2006  2006  Drammen419St. Andreasloge nr. 19 St. Michael til det flammende SverdVesteraalen St. Andreas Broderforening 2003–2008St. Andreaslogen Oscarsborgs Deputasjonsloge i Vesterålen 2008–20092009Sortland Nr. St. Andreas deputasjonsloger  Grunnlagt  Sted480St. Andreaslogen Hålogalands deputasjonsloge i Lofoten og VesterålenLofoten og Vesterålen St. Andreas Broderforening 1995–19971997  Svolvær481St. Andreaslogen Borgunds deputasjonsloge i MoldeMolde St. Andreas Broderforening 1995–20022002Molde483St. Andreas Logen Skansens Deputasjons loge for FinnmarkNr. 503 Finnmark St. Andreas Broderforening 2002–2017  2017  Alta Nr. St. Andreas Broderforeninger  Grunnlagt  Sted501 Telemark St. Andreas Broderforening  1956  Skien502 Harstad St. Andreas Broderforening  1990  Harstad Nr. St. Andreas Frimurergrupper  Grunnlagt  Sted551Nesodden St. Andreas Frimurergruppe (10. september 1981)(Under St. Andreaslogen Akershus) 1981  Nesodden552Arendal St. Andreas Frimurergruppe (5. oktober 1982)(Under St. Andreaslogen Agder) 1982  Arendal553Kongsvinger St. Andreas Frimurergruppe (19. september 1984)(Under St. Andreaslogen Hamarhus) 1984  Kongsvinger554Voss St. Andreas Frimurergruppe (10. april 1990)(Under St. Andreaslogen Bjørgvin) 1990  Voss555Sandnessjøen St. Andreas Frimurergruppe (12. april 1997)(Under St. Andreaslogen Helgeland) 1997  Sandnessjøen556Elverum St. Andreas Frimurergruppe (24. september 1997)(Under St. Andreaslogen Hamarhus) 1997  Elverum557Innherred St. Andreas Frimurergruppe (18. februar 2000)(Under St. Andreaslogen St. Eystein) 2000  558Brønnøysund St. Andreas Frimurergruppe (6. november 2000)(Under St. Andreaslogen Helgeland) 2000  Brønnøysund559Midt-Troms St. Andreas Frimurergruppe (15. oktober 2005)(Under St. Andreaslogen Skansen) 2005  560Lillehammer St. Andreas Frimurergruppe (1. januar 2006)(Under St. Andreaslogen St. Eystein)Stiftet 12. september 1983, broderforening 1998–2005,og gjenopprettet i 2006) 2006  Lillehammer561Romerike St. Andreas Frimurergruppe (29. november 2006)(Under St. Andreaslogen Akershus) 2006  562Kragerø St. Andreas Frimurergruppe (17. september 2007)(Under St. Andreaslogen Vestfold) 2007  Kragerø563Hadeland St. Andreas Frimurergruppe  Brandbu564Valdres og Hallingdal St. Andreas Frimurergruppe   Fagernes565Ringerike St. Andreas Frimurergruppe  Hønefoss
+Kapittelet Nr. Landslogen  Grunnlagt  Sted700Den Norske Store LandslogeStewardsloge nr. 1 av 1. orden 1856–1870Provincialloge under Svenska Stora Landslogen 1870–1891  1891  Christiania Nr. Provincialloger  Grunnlagt  Sted701Trondhjems ProvinciallogeTrondhjems Stewardsloge nr. 1 av 2. orden 1905–1915 1915  Trondhjem702Bergens ProvinciallogeBergens Stewardsloge nr. 2 av 2. orden 1922–1925 1925  Bergen703Tromsø ProvinciallogeTroms og Finnmark Kapitel broderforening 1983–1996Tromsø Stewardsloge nr. 6 av 2. orden 1988–1996 1996 Tromsø704Christiania Provincialloge (tidl Landslogens Provins)Freddie Øvergård: Høytiden og fødselsdag , Frimurerbladet, 03-2019, 1. oktober 20192019Oslo Nr. Stewardsloger 1. orden  Grunnlagt  Sted602Stavanger StewardslogeNr. 807 Stavanger Kapitel broderforening 1993–Nr. 653 Stavanger Stewardsloge nr. 3 av 2. orden 1953–1967Nr. 602 Stavanger Stewardsloge nr. 2 av 1. orden 1967– 1967  Stavanger603Bodø StewardslogeNr. 806 Bodø Kapitel broderforening 1962–Nr. 654 Bodø Stewardsloge nr. 4 av 2. orden 1986–1999Nr. 603 Bodø Stewardsloge nr. 3 av 1. orden 1999– 1999  Bodø604Sandefjord Stewardsloge801 Vestfold og Telemark Kapitel Broderforening 1963–Nr. 657 Sandefjord Stewardsloge nr. 7 av 2. orden 1995–2003Nr. 604 Sandefjord Stewardsloge nr. 4 av 1. orden 2003– 2003  Sandefjord605Hamar StewardslogeNr. 802 Opplandene Kapitel broderforening 1972–Nr. 658 Hamar Stewardsloge nr. 8 av 2. orden 1995–2003Nr. 605 Hamar Stewardsloge nr. 5 av 1. orden 2003–2003  Hamar606Sørlandet Stewardsloge808 Sørlandet Kapitel Broderforening 1993–Nr. 659 Sørlandet Stewardsloge nr. 9 av 2. orden 1999–2023Nr. 606 Sørlandet Stewardsloge nr. 6 av 1. orden 2023– 2023  Arendal Nr. Stewardsloger 2. orden  Grunnlagt  Sted655Ålesund StewardslogeNr. 804 Ålesund Kapitel broderforening 1992–Nr. 655 Ålesund Stewardsloge nr. 5 av 2. orden 1986–  1986  Ålesund660Borg StewardslogeNr. 814 Østfold Kapitel broderforening 1995–Nr. 660 Borg Stewardsloge nr. 10 av 2. orden 2004–  2004  Sarpsborg661Helgeland StewardslogeNr. 810 Helgeland Kapitel broderforening 2000–Nr. 661 Helgeland Stewardsloge nr. 11 av 2. orden 2016– 2016  Mosjøen Nr. Kapitel Broderforeninger  Grunnlagt  Sted803Drammen Kapitel Broderforening(også kalt Buskerud Kapitel Broderforening) 1988  Drammen Hønefoss805Haugesund kapitel broderforening  1992  Haugesund809Kristiansund Kapitel Broderforening  1996  Kristiansund811Molde Kapitel Broderforening 2002  Molde812Kongsvinger Kapitel Broderforening  2006  Kongsvinger813Narvik Kapitel Broderforening    Narvik Nr. Kapitel Frimurergrupper  Grunnlagt  Sted851 Skien Kapitel Frimurergruppe (1. november 1982)(Under Den Norske Store Landsloge) 1982  Skien852 Lofoten Kapitel Frimurergruppe (Under Tromsø Provincialloge)   Svolvær|853 Sandnessjøen Kapitel Frimurergruppe (23. mai 2000)(Under Trondhjems Provincialloge) 2000  Sandnessjøen854 Ladegaardsøen Kapitel frimurergruppe (5. desember 1995)(Under St. Johanneslogen St. Olaus t.d.t. Søiler) 1995  Skien855 Harstad Kapitel Frimurergruppe(Under Tromsø Provincialloge)   Harstad
+Forskningsloger Nr.  Navn  Grunnlagt  Sted900Forskningslogen Niels Treschow2003Oslo794Bodø Frimurer Forskningsgruppe2015Bodø752Forskningslogen Niels Treschows forskningsgruppe i Bergen2016Bergen755Ålesund Frimurer Forskningsgruppe2017Ålesund
+St. Johannes Logeforbundet Polarstjernen 1947–1960 Navn  Grunnlagt  StedSt. Johannes Logeforbundet Polarstjernen 1947–1960St. Johanneslogen Polarstjernen 1893–1920Den Norske Provincialloge Polarstjernen 1920–1947 1947TrondhjemSt Johanneslogen St. Olaf til det gjenreiste TempelFra 1960 St. Johannesloge nr 21  1881  TrondhjemSt Johanneslogen Olaf Kyrre til den gyldne KjædeFra 1960 St. Johannesloge nr. 22  1884  ChristianiaSt Johanneslogen Kolbein til den oppgaaende SolFlyttet til Christiania i 1915Fra 1960 St. Johannesloge nr. 23  1891  LillehammerSt. Johanneslogen St. Halvard til den flammende StjerneFra 1960 St. Johannesloge nr 10 1894  HamarSt. Johanneslogen Humanitas til de Tvende LiljerFra 1960 St. Johannesloge nr 11  1900  Skien St. Johanneslogen Haakon til de tre LysFra 1960 St. Johannesloge nr 24  1920  Christiania

Fiducia
Fiducia er et velferdstilbud for å opprettholde sosial kontakt, enten i form av møter i logens lokaler eller reiser alene eller i grupper. Den Norske Frimurerorden tilbyr dette til enker av frimurere og eldre frimurere. Den enkelte losje bestemmer hvordan virksomheten skal ordnes. Navnet Fiducia er hentet fra Ordenens valgspråk.

Humanitære St. Johannesloger i Norge (1881–1960)
Svenske frimurere mottok et Anerkjennelses-dekret fra London i 1770 for Sverige og dets besittelser. Da unionen mellom Sverige og Norge ble opprettet i 1814, påberopte svenske frimurere seg enerett på å opprette losjer i Norge.

Den 16. desember 1881 ble St. Johanneslosjen St. Olaf til det gjenreiste Tempel dannet i Trondheim uavhengig av «den IX provins», Sverige. Utbryterne anerkjente intet svensk monopol på å opprette losjer i Norge. Det gjorde heller ikke tyske storlosjer. Utbryterne ble tildelt et Konstitusjonspatent av storlosjen «Zur Sonne» i Bayreuth.

Det oppstod således en organisasjonsmessig splittelse i Norge mellom losjene under svensk jurisdiksjon og de nye humanitære losjene under tysk jurisdiksjon.

Den tyske storlosjen «Zur Sonne» opprettet følgende humanitære losjer i Norge:

Den Svenska Store Landslogen oppga kravet om hegemoni i Norge (sprengelretten) i 1898, og anerkjente de nystiftede St. Johannes-losjer som likeverdige med sine egne.

I 1920 ble Den Norske Storloge «Polarstjernen» opprettet som en fri og autonom storloge for St. Johannesgradene og i 1947 ble storlogen «Polarstjernen» tilsluttet Den Norske Frimurerorden og dens medlemmer fikk adgang til å innvies i Den Norske Frimurerordens St. Andreas- og Stewardloger. «Polarstjernen» ble oppløst som egen organisasjon i 1960, og arbeidet etter dette i de samme seremonielle rommene som de øvrige lofene benytter. Unntaket er i Oslo hvor det ble bygget ny logesal i 1960/61 for de tre Polarstjernelogene i tredje etasje av «Stamhuset». 
Polarstjernelogene har fått lov til å arbeide med ritualer som avviker noe fra ritualene i de andre St. Johannes logene.

 Frimurerordenens arkiver 
Hitler nedla forbud mot frimureriet, og under den tyske okkupasjonen av Norge ble frimurerordenen forbudt i 1940, og verdiene beslaglagt. Det var en stor formue som her kom tyskerne til gode, mens kunst, bøker og arkiver ble registrert og fraktet med tog til Tyskland. I Norge lyktes det bare å berge frimurerarkivet i Trondheim («polararkivet»). Godsvognen som stod ferdig pakket med arkiver, ble frakoblet det sørgående toget før dette forlot stasjonen, og arkivet gjemt unna i Trøndelag. I mai 1945 sendte Stalin trofébrigader til Tyskland, museumsfolk i uniform som sikret seg kulturverdier og sendte dem til Moskva. Det norske frimurerarkivet kom dermed i KGBs eie, ble lagret i et nytt arkivbygg reist av tyske krigsfanger, og utgjorde pr 2015 en del av det russiske militære statsarkiv, tilhørende det russiske innenriksdepartementets etterretning. Riksarkivet ba UD om bistand til å få arkivet tilbake til Norge. Store deler av innholdet skulle da tilfalle Riksarkivet og være tilgjengelig for forskere. Riksarkivet garanterte for fremtidig bevaring i nært samarbeid med russiske arkivmyndigheter og startet arbeidet med å frakte det tilbake til Norge. Helge Bjørn Horrisland var frimurerhistorikeren i Kristiansand som i årevis arbeidet med saken;Terje Valestrand: «Frimurerne vil ha arkivet sitt hjem», Bergens Tidende 18. mai 2015 og en dag dukket det opp en mann som fortalte at det sto 13 trailere med frimurerpapirer fra Moskva utenfor.<ref>«Han jakter på stjålne krigsskatter», Fædrelandsvennen</ref>

Horrisland fikk også gjennomgå Himmlers «heksebibliotek», funnet på et lager utenfor Praha og tilhørende det tsjekkiske nasjonalbiblioteket. Der hadde det stått urørt siden tidlig 50-tall. Rundt 6 000 av de 13 000 kontrollerte bøkene viste seg å stamme fra det sentrale frimurerbiblioteket i Oslo. Fra 1935 hadde Himmler 14 forskere i sving i over 260 biblioteker og arkiver på leting etter spor etter hekseprosessene.Hannah Miriam Kolås: «Stjålet nazibokskatt gjenfunnet etter 65 år», NRK 16. mars 2016

Den Norske Frimurerorden i dag
Den Norske Frimurerorden har anslagsvis rundt 17 000 medlemmer (2015). Den har en kristen profil. Ordenen offentliggjorde tidligere medlemslister i Frimurermatrikkelen, men dette opphørte etter innføringen av GDPR. Under unionen med Sverige var den svensk-norske kongen ordenens Viseste Salomos Vicarius (V.S.V.) som tilsvarer dagens stormesterembete. Johan Gottfried Conradi tok over etter Oscar II i 1905. I annen halvdel av 1900-tallet var Bernhard Paus den mest betydningsfulle stormesteren. Nåværende stormester er Frode Olsbø, som ble valgt 12. november 2024. De som velges til embetet som stormester, kan sitte til de er 75 år gamle.

Grader og embetstitler

+St. Johanneslogene I grad  Arbeidsom St. Johannes Lærling II grad  Nidkjær St. Johannes Medbroder III grad  Verdig St. Johannes Mester
+De Lysende Skotske St. AndreaslogeneIV/V grad  Utvalgt og høyverdig St. Andreas lærlinge-medbroderVI grad  Lysende skotsk St. Andreas mester

Den Norske Frimurerorden praktiserer det svenske system. Ordenens tre første grader praktiseres i Verdige St. Johannesloger, også kalt «det blå frimureri». Disse gradene er felles for det internasjonale frimureri. Av historiske årsaker avviker likevel St. Johannes-frimureriet i Norge noe fra blant annet Englands forente storloge.

Høygradene har sin opprinnelse i den strikte observans, Starcks klerikat, det rektifiserte system og Eckleffs system. Deres legender fører frimureriets opprinnelse tilbake til tempelridderordenen, rosenkorsordenen og Skottland.

St. Andreasgradene praktiseres i «Lysende Skotske St. Andreasloger», også kalt de «røde losjer». St. Andreasgradene knyttes noen ganger til Tistelordenen, som ifølge sine statutter går tilbake til 800-tallet under navnet «Andreasordenen». I embetskjedet til Ordførende Mester finnes 9 Andreaskors med en krans av tistler og Tistelordenens valgspråk NEMO ME IMPUNE LACESIT (ingen krenker meg ustraffet). En annen legende forteller at apostelen Andreas led martyrdøden under korsfestelsen. St. Andreas er Skottlands skytshelgen, og i Eckleffs system kalles disse gradene for «skotske grader».
KapitletVII grad  Høyt Lysende StewardbroderVIII grad  Høyst Lysende Salomos Betrodde BroderIX grad  Opplyste og Betrodde Broder av St. JohanneslogenX grad  Høyt Opplyste og Betrodde Broder av St. Andreaslogen, Ridder av PurpurbåndetX:2 grad  Høyt Opplyste og Betrodde Broder av Kapittelprefektgraden (ikke lenger i bruk)XI grad  Høyst Opplyst Broder, Ridder og Kommandør med det Røde KorsXII grad  Ordenens Stormester (OSM)
Kapittel-gradene praktiseres i Stewardsloger av 2. orden (VII grad), Stewardsloger av 1. orden (VII – VIII grad), Provincialloger (VII – X grad) og Den Norske Store Landsloge (XI grad). I likhet med den strikte observans bygde kapittelet opprinnelig på legenden om frimureriets «ukjente ledere». Denne ble kalt «Viseste Salomo», og Stormesterens tittel frem til 1937 var «Viseste Salomos Vikarius» (V.S.V.).

Kapittel-gradene knytter frimureriets opprinnelse til tempelridderordenen. Før sin død i 1314 hadde deres siste stormester Jacques de Molay, ifølge legenden, videreført frimureriet til nevøen Beaujeu, som bevarte frimureriet blant tempelriddere som flyktet til Skottland under forfølgelsene i Frankrike. I Eckleffs system går legenden ut på at tempelridderne videreformidlet en esoterisk lære som frimurere, som «skotske akasie-brødre» (Tistelordenen) og som rosenkorsere. Legenden er ikke akseptert av Englands forente storlosje.

Ordenens Høye Råd
Det Høye Råd utgjør ordenens høyeste embetsmenn (ordensofficianter), og består av ni verdslige embetsmenn, to geistlige og fire provincialmestre. Alle ordenens høyeste embetsmenn innehar XI grad.

 1  Stormesterens Prokurator (SMP)(Ordførende Mester i Den Norske Store Landsloge) 2  Stormesterens Stattholder (SMS)(Deputert Mester i Den Norske Store Landsloge) 3  Ordenens Høyeste Prelat (OHP) 4  Vikar for Ordenens Høyeste Prelat (vOHP) 5  Ordenens Seglbevarer (OSB) 6  Ordenens Overarkitekt (OOA) 7  Ordenens Administrator (OA) 8  Ordenens Tilsynsmester (OTM) 9  Ordenens Rentemester (ORM) 10  Ordenens Stormarskalk (OSMK) 11  Ordenens Bannerfører (OBF)12Provincialmester i Trondhjem Provincialloge (Prov.M) 13  Provincialmester i Bergen Provincialloge (Prov.M.) 14  Provincialmester i Tromsø Provincialloge (Prov.M.) 15  Provincialmester i Christiania Provincialloge (Prov.M.)

Den Norske Store Landsloge
embetsmennene i Den Norske Store Landsloge består av 12 storofficanter med XI grad, 7 overofficianter med X grad, 7 alminnelige officianter med IX grad og 5 underofficianter med VIII grad.

Storofficianter med XI grad 1  Landslogens Store Taler (L.L.St.T.)(geistlig)  7  Første Storbevoktende Broder (FStBB) 2  Landslogens Kansler (L.L.K.)  8  Andre Storbevoktende Broder (AStBB) 3  Storarkitekt (StA)  9  Storprovisor (StP) 4  Storhospitalier (StH)  10  Storintendant (StIt) 5  Storoppsynsmester (StO)  11  Storintroduktør (StI) 6  Overstewardmester (OStM.)  12  Storvokter (StV)

Provinciallogene
Hver Provincialloge styres av en Provincialmester, med en Deputert Provincialmester som varamann. Hver losje har 14 officianter, hvorav 6 er overofficianter, 3 alminnelige officianter og 5 underofficianter. De 6 overofficiantene er:

 1  Kansler (K.) 2  Taler (T.)(geistlig) 3  Stewardmester (St.M.) 4  Første Overbevoktende Broder (F.O.B.B.) 5  Andre Overbevoktende Broder (A.O.B.B.) 6  Marskalk (Mk.)

Embetsmenn
I tillegg til Ordførende Mester, er 7 embetsmenn felles for alle loger:
 1  Deputert Mester (Dep.M.) 2  Første bevoktende broder (FBB) 3  Annen Bevoktende Broder (ABB) 4  Taler (T)(geistlig i Stewardlogene) 5  Seremonimester (CM) 6  Sekretær (S)
St. Andreaslogene og Stewardlogene har i tillegg to embetsmenn:
 1  Første Stewardbroder (F.St.B.) 2  Andre Stewardbroer (A.St.B.)

Den siste embetstittelen er felles for St. Johanneslogene og St. Andreaslogene:
 1  Innførende broder (IB)

 Tjenestetid innen de forskjellige gradene 
 Grad  Tjenestetid  Total tjenestetid I Grad  1 år  0 år II Grad  1 år  1 år III Grad  1,5 år  2 år IV/V Grad  2 år  3,5 år VI Grad  2 år  5,5 år VII Grad  2,5 år  7,5 år VIII Grad  4 år  10 år IX Grad  6,5 til 7 år  14 år X Grad    20,5 til 21 år

Forholdet til andre ordener
Det finnes også andre lukkede ordener i Norge, deriblant Tempelridderordenen, Mariaordenen, Ordenen Riddere av det hvite kors, Druidordenen, Le Droit Humain, Den Norske Odd Fellow Ordenen og Rosenkorsordenen A.M.O.R.C.. I noen tilfeller leier de lokaler av Den Norske Frimurerorden.

Kritikk av Den Norske Frimurerorden
Den 27. oktober 2008 viste TV 2 en dokumentar, der tidligere frimurere kritiserte ordenen. Roger Aase (tidligere frimurer av IX grad) hevdet at de som stiller kritiske spørsmål ved ordenen blir frosset ut som fiender. Han forteller også om fordeler ved å være medlem, som da han ble stoppet av politiet for å kjøre for fort. Politibetjenten som stoppet ham var losjemedlem, og han slapp å betale boten. Han hevdet at dette var vanlig blant frimurere.

Aase hevdet at medlemmer i politiet sjekker om nye medlemmer har plettfri vandel, noe som er et krav for å bli medlem. Leder for Politiets Fellesforbund, Arne Johannessen, mener dette er problematisk: «Det er jo rimelig klare regler når du skal gå inn å søke i et politiregister og hva det skal brukes til, så det må jeg si jeg reagerer på.» Pressetalsmann for Den Norske Frimurerorden, Helge Qvigstad, benektet at losjens politifolk sjekker vandelen til nye medlemmer i politiets register. Det som sjekkes er referanser som søkeren selv oppgir, ifølge Qvigstad, som ikke vil kommentere enkelttilfeller som Roger Aase.

Jan Borgen i Transparency International mener at politifolk ikke bør være medlemmer, fordi det kan skade politiets arbeid: «Når du er underkastet av et til de grader hierarkisk system, så vil da vurderingsevnen svekkes, det er jeg helt overbevist om». 

Den Finance Credit-dømte Trond Kristoffersen (tidligere III grad) hevdet i dokumentaren at frimurerne er usunn nettverksdannelse. Også den tidligere makkeren Torgeir Stensrud (tidligere X grad) har bakgrunn som frimurer. Det hadde også tingrettsdommer Torstein Hellesnes, som avsa dommen i saken mot Kristoffersen. Mange frimurere var ansatte i Finance Credit, og et stort antall frimurere hadde kontrakter med selskapet. Kristoffersen mente at det norske samfunnet er naive i forhold til frimureriet: «Jeg stiller meg forundret over at norsk rettsvesen i sin visdom og allmektighet ikke har kommet opp med noen retningslinjer. En frimurerbroder som dommer, som forsvarer, som aktor, er de hildet til å føre en rettssak»'', sa Kristoffersen, som syntes det var betenkelig at en frimurerbroder skulle lede rettssaken mot to andre brødre. Torstein Hellesnes avviste påstandene og hevdet at det ble tatt en rettslig avgjørelse på at han ikke var inhabil. Han uttalte videre at han kjente verken Stensrud eller Kristoffersen fra før, og ikke visste at sistnevnte var frimurer før saken kom opp. 

I 2013 varslet en politimann om straffesaker som hadde blitt trenert eller fått utfall i lave straffer, i forbindelse med at tiltalte, etterforskere og dommere var frimurere.

Stormestere

 #  Navn   Valgt  Avgikk 1  Kong Karl III Johanav Sverige og Norge(1763–1844)(Svenska Stora Landslogen)  90px  1818  1844 2  Kong Oscar Iav Sverige og Norge(1799–1859)(Svenska Stora Landslogen)  90px  1844  1859 3  Kong Carl IVav Sverige og Norge(1826–1872)(Svenska Stora Landslogen)  90px|Karl IV  1859  1872 4  Kong Oscar IIav Sverige og Norge(1829–1907)  90px|Kong Oscar II  1872(Svenska Stora Landslogen)  10. mai 1891 10. mai 1891(Den X provins)  29. september 1905 5  Lege Johan Gottfried Conradi(1835–1919)  75px  30. oktober 1905  10. desember 1917 6  Kammerherre og dr. philos.August Christian Mohr(1847–1918)  118x118pk 10. desember 1917  4. oktober 1918 7  OberstWilhelm Hansen Færden(1852–1923)  120x120pk 19. oktober 1918  14. oktober 1923 8  GeneralmajorCarl Fredrik Johannes Bødtker(1851–1928)  142x142px  29. oktober 1923  22. januar 1928 9  HøyesterettsadvokatHans Johndal Rønneberg(1867–1941)  120x120pk 2. februar 1928  6. september 1941 9 1/2  De facto stormester under andre verdenskrig  generalmajor Ivar Aavatsmark(1864–1947)  113x113px  6. september 1941  ? 1946 10  GeneralmajorJacob Hvinden Haug(1880–1961)  120x120pk 13. juni 1946  10. september 1957 11  HøyesterettsadvokatCarl Kaas(1884–1966)  125x125pk 10. september 1957  10. desember 1962 12  HøyesterettsdommerAnton Cathinco Stub Holmboe(1892–1980)  120x120pk 11. september 1962  19. mai 1969 13  Overlege dr. med.Bernhard Paus(1910–1999) 90px 19. mai 1969  29. mai 1990 14  Professor dr. med.Ola Knutrud(1919–1996) 90px 29. mai 1990  1. juni 1996 15  PersonaldirektørSyver Hagen(1926–2001) 90px 1. juni 1996  27. februar 2001 16  StyreformannMagne Frode Nygaard(1928–) 90px 21. mars 2001  8. oktober 2005 17  Direktør
Ivar Anstein Skar(1937–2018)90px 8. oktober 2005  4. oktober 2012 18  Adm. dir.
Tore Evensen(1943–)90px  18. oktober 2012Den Norske Frimurerorden: Tro, Håp og Kjærlighet , DNFs hjemmeside  29. november 201819  InnehaverRagnar Tollefsen(1947–)  alt=Stormester i Den Norske Frimurerorden, Ragnar Tollefsen|120x120pk29. november 2018  12. november 202420Overlege
Frode Olsbø
(1960–)12. november 2024

 Se også 
 Frimureri
 Det svenske Frimurersystem
 St. Johannesloge

 Referanser 

Eksterne lenker




Kategori:Organisasjoner etablert i 1891
Kategori:1891 i Norge