Afrikaans

Afrikaans er et vestgermansk språk som tales i Sør-Afrika og Namibia, og som er utviklet fra, og svært likt, nederlandsk. Språket viser størst likheter med dialekter i Nord-Holland og Sør-Holland som ble talt på 1700-tallet, men har også vært under innflytelse av dialekten i Zeeland. Sammenlignet med disse har afrikaans en svært forenklet grammatikk. Samtidig brukes en rekke lånord fra engelsk, fransk, malay og afrikanske språk.

 Utbredelse 

Afrikaans tales av 6 millioner mennesker. Det er morsmål for ca. 60% av hvite sørafrikanere (ca. 3 millioner) og ca. 80% av fargede  (mennesker av blandet opphav) sørafrikanere (ca. 2,6 millioner). I Sør-Afrika tales afrikaans hovedsakelig i de to vestlige Kapprovinser.

I alt ca 13 % av hele befolkningen på 44 mill.

Språket tales også i Namibia, hovedsakelig landets to sørlige provinser, og er anerkjent som et nasjonalt, men ikke offisielt, språk. Frem til 1990 hadde afrikaans status sammen med tysk som offisielt språk i landet, i tillegg til engelsk.

Afrikaans ble også talt i Rhodesia, men etter Robert Mugabes maktovertagelse i 1980 forlot de fleste landet og det er bare noen få igjen i det som nå er Zimbabwe.

Videre brukes afrikaans også av ca. 100 000 i Storbritannia, 20 000 i Botswana, 13 000 i Australia, 3800 i New Zealand og 2400 i Canada.

Afrikandere utgjør bare drøyt halvparten av den afrikaanstalende befolkningen. Resten er såkalte farvede.

Historie
Afrikaans skriver seg tilbake til en liten gruppe nederlendere som slo seg ned ved Kapp det gode håp i 1652. Denne minikolonien fungerte som en provianteringsstasjon for skutene som passerte forbi på sin vei til Ostindia. Disse nederlenderne talte diverse dialekter seg imellom, med hovedtrykk på tungemålet fra Syd-Holland. I løpet av kort tid utviklet afrikaans seg veldig, og allerede på midten av 1700-tallet var afrikaans et selvstendig språk.

Språkutviklingen
Per dags dato har ikke forskere greid å enes om hva som er grunnen til den veldige språkutviklingen over kort tid i afrikaans. Noen kaller språket for «avansert kreolsk», og mener at den nederlandske minoriteten måtte tilpasse seg en «polyglott» befolkning, sammensatt av handelsmenn og slaver. Denne teorien bygger på den raske forenklingen av nederlandsk som kom til uttrykk i et «pidgin-lingua-franca», som er det eneste fellesspråket for nederlendere, malay-portugisere, khoikhoier og franske hugenotter. Andre eksperter, spesielt blant afrikanderne, mener afrikaans er nederlandsk som har gjennomgått en helt naturlig utvikling, og henviser til forandringer i engelsk i tidligere århundrer. Dette er dog et vanskeligforstått argument, da nederlandsk utviklet seg til afrikaans i løpet av et fåtall generasjoner. 

Det er i hvert fall sikkert at afrikaans ikke i noen særlig grad har blitt påvirket av de andre nasjonalitetene i Syd-Afrika. Fra et malayisk-portugisisk blandingsspråk, som ble talt i kapprovinsen på 1600-tallet, har man blant annet lånt baie («meget») (egentlig et malaysisk ord) og de kjente ordene kraal («innhegning») og mielies («mais») (egentlig to portugisiske ord, corral og milho). Afrikaans er klart mest nederlandsk i sitt vokabular.

Skriftspråket
Sent på 1800-tallet begynte afrikaans å få en posisjon som skriftspråk. Da hadde standard-nederlandsk dominert, men til tross for motstand fra de engelske samt de konservative afrikanderne (særlig innen kirken), oppnådde de å bli anerkjent fullt ut. I 1914 ble afrikaans skolespråk, i 1925 offisielt parlamentspråk og i 1933 fikk afrikanderne sin egen bibel. Etter apartheids fall på begynnelsen av 1990-tallet fikk Sør-Afrika en mengde offisielle språk, og afrikaans ble et av dem.

 Dialekter 
Oranjerivier-afrikaans 
Østgrense-afrikaans 
Oorlams 
Kaaps-afrikaans 
Namibisk-afrikaans 

Grammatikk

Afrikaans er analytisk, blant de mest analytiske av de indoeuropeiske språkene.

Verb
Verb i afrikaans har ingen forskjell mellom infinitivs- og presensform, og bøyes ikke forskjellig etter hva subjektet er, akkurat som norsk. Afrikaans mangler også preteritum perfektum. Istedenfor er preteritum perfektum, som preteritum, uttrykt ved bruk av perfektum. 

Substantiv
I motsetning til nederlandsk og norsk har ikke substantiv i afrikaans grammatiske kjønn, men det er forskjell mellom entalls- og flertallsformene av substantiv. Den mest vanlige flertallsmerkeren er suffikset -e, men flere vanlige substantiv former sin flertallsform ved å legge til en -s isteden. 

Adjektiv
Adjektiv derimot kan bøyes når de kommer foran et substantiv. Som en generell regel er flerstavelsesadjektiv vanligvis bøyd når de brukes som attributive adjektiv. Enstavelsesattributive adjektiv kan kanskje eller kanskje ikke bøyes likevel, det spørs for det meste på et sett med heller komplekse fonologiske regler. Når et adjektiv bøyes så får det vanligvis endingen -e og en serie morfologiske endringer kan følge. For eksempel, den siste t-en som følger en /x/-lyd, som forsvinner i ubøyde adjektiv som reg (jf. nederlandsk recht), er gjeninnført når adjektivet er bøyd (regte).

Syntaks
Afrikaans har en streng ordstilling, beskrevet av mange sørafrikanske tekstbøker ved å bruke den såkalte STOMPI-regelen. Navnet på regelen indikerer rekkefølgen som de forskjellige delene av setningen skal komme i.

Ordstillingen i afrikaans følger hovedsakelig de samme reglene som i nederlandsk: i hovedsetninger så kommer det endelige verbet i «andre posisjon» (V2-ordstilling), mens underordnende setninger (f.eks. bisetninger og relative setninger) har subjekt-objekt-verb-rekkefølge, med verbet ved (eller nære) enden av setningen

En særegenhet med afrikaans er dets bruk av dobbel nektelse, noe som er fraværende i andre vestgermanske standardspråk. Den doble nektelseskonstruksjonen har blitt fullstendig grammatisert i standard afrikaans og dens ordentlige bruk gir et sett av ganske komplekse regler.

 Sammenligning med nederlandsk og norsk 
 Afrikaans  Nederlandsk  Norsk agt  acht  åtte aksie/handeling  actie/handeling  aksjon/handling  asseblief  alstublieft/alsjeblieft (hverdagslig «asjeblieft») vennligst, please («hvis det behager deg» - sammenlign med gammeldagse «lief»)  bed  bed   seng  dankie  dankje/dankjewel  takk eggenoot  echtgenoot  ektefelle  goeienaand  goedenavond (hverdagslig «goeienavond»)  god kveld hoe  hoe  hvordankameelperd  giraffe  giraff lughawevliegveld  luchthavenvliegveld  flyplass  my  mijn  min maak  maken  lage  nege  negen  ni  oes  oogst  høste oop  open  åpne oormôre  overmorgen  overimorgen reën  regen  regn saam  samen  sammen sê  zeggen  si ses  zes  seks sewe  zeven  syv  skool  school  skole  sleg  slecht  dårlig soos  zoals  som, lik, slik som vir  voor  for  voël  vogel  fugl vry  vrij  fri vyf  vijf  fem  waarskynlik  waarschijnlijk  sannsynlig, antakeligvis welkom  welkom  velkommen winter  winter  vinter ys  ijs  is giftig  giftig  giftig

Se også
Afrikaanstalende befolkning i Sør-Afrika
 Arabisk afrikaans

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Afrikaans - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).