Bayern

Fristaten Bayern (latin Bavaria) er den sørøstligste av de tyske delstatene. Den har et landområde på  km² og 12,5 millioner innbyggere. Hovedstaden er München.

Bayern oppstod som hertugdømme i midten av det første årtusen, og på 1600-tallet ble hertugen av Bayern kurfyrste i det tysk-romerske rike. Fra 1806 til 1918 var Bayern et monarki (Kongeriket Bayern), og har siden 1918 vært en fristat, som betyr republikk. Selv om Bayern fortsatte å være et eget kongerike til 1918, inngikk landet fra 1871 som en forbundsstat i nasjonalstaten Tyskland og kongen av Bayern var en av hele fire forbundsfyrster med tittelen konge. Statsrettslig er Bayern i dag en delsuveren stat. Før 1871 var Bayern en fullt suveren stat.

Bayern grenser mot tre suverene stater, Tsjekkia, Østerrike, Sveits, og mot de tyske delstatene Baden-Württemberg, Hessen, Thüringen og Sachsen. Mot Sveits har Bayern ingen grense over land, den går gjennom Bodensjøen. Elvene Donau og Main renner gjennom delstaten.

Øvrige viktige byer foruten hovedstaden inkluderer Nürnberg, Augsburg, Würzburg, Ingolstadt, Regensburg, Fürth og Erlangen. En av Europas best bevarte og kjente middelalderbyer er den bayerske byen Rothenburg ob der Tauber.

I delstaten lever det tradisjonelt tre folkestammer: Bayrere («gammelbayrere»), schwabere og frankere.

 Historie 
Navnet Bayern brukes tidligst av frankerne i år 520. St. Bonifatius fullførte kristningen av landet i begynnelsen av det 8. århundre.

Fra 550 til 788 hersket adelsslekten Agilulfingerne i hertugdømmet Bayern. Dynastiet endte med Tassilo III som ble avsatt av Karl den store. I de neste 400 årene hersket en rekke familier over hertugdømmet, men sjelden for mer enn tre generasjoner. Den siste, og en av de viktigste, av disse hertugene var Henrik Løve av Welferslekten, grunnlegger av München.

Da Henrik Løve ble avsatt som hertug av Sachsen og Bayern av sin fetter, keiser Fredrik Barbarossa, i 1180, ble Bayern gitt som len til Wittelsbachfamilien, som styrte Bayern som hertuger, kurfyrster og konger sammenhengende fra 1180 til 1918.

Bayern motstod reformasjonen og er sterkt romersk-katolsk.

Under Napoleonskrigene kom Bayern under fransk innflytelse og ble tvunget til å bli med i Rhinkonføderasjonen. Bayern ble kongerike i 1806 etter det tysk-romerske rikes undergang. Ved Wienerkongressen kunne Bayern annektere Rhin-Pfalz. Det klarte å bevare sin uavhengighet takket være rivaliseringen mellom Preussen og Østerrike, men etter nederlaget i den østerriksk-prøyssiske krig, hvor Bayern deltok på Østerrikes side, valgte Bayern å slutte seg til det prøyssiskledede tyske keiserriket i 1871.

mini|Keiser Fredrik Barbarossa forlener 1180 pfalzgreve Otto av Wittelsbach med hertugdømmet Bayern.

Kongeriket Bayerns mest folkekjære, og i dag også den mest kjente, konge er Ludwig II som var konge mellom 1864 og 1886. En av Wittelsbacherne, Christopher av Bayern, var norsk og skandinavisk konge på 1400-tallet, og slekten har også senere hersket over Sverige.

Monarkiet tok slutt i 1918 da sosialister grep makten, og Bayern ble republikk under navnet Fristaten Bayern. Drapet på den sosialistiske ministerpresidenten Kurt Eisner førte til et kommunistisk opprør og etableringen av den bayerske sovjetrepublikken, som ble voldelig slått ned av konservative frikorpsstyrker.

Etter annen verdenskrig opplevde, den tidligere svært landbruksbaserte staten, Bayern en rask industrialisering. München arrangerte olympiske sommerleker i 1972. Fristatens ministerpresident Edmund Stoiber forsøkte å bli tysk kansler i 2002, men tapte valget. I 2005 ble bayreren Joseph Ratzinger valgt til pave.

 Politikk 
mini|Statskanselliet i München
Bayern har et eget parlament, Bayerns landdag, som velges ved delstatsvalget. Delstaten regnes som den mest konservative i hele Tyskland, og det konservative partiet CSU hatt flertallet i det meste av tiden etter den andre verdenskrigen.

Lederen av regjeringen kalles ministerpresident.

Inntil desember 2000 var der også et senat, men etter et referendum i 1998 ble det avskaffet.

 Økonomi 
 Økonomiske nøkkeltall Verdi % av BNP År. kilde BNP  409,48 mrd EUR 2006, Tyske Statistikkbyrå (destatis.de) BNP-vekst 2006  2,8%  2006, Tyske Statistikkbyrå (destatis.de) Arbeidsløshet 6,8% 2006, Tyske Statistikkbyrå "Statistisches Jahrbuch 2007" Inntekt per ansatt  44.040 EUR  2006, Tyske Statistikkbyrå "Statistisches Jahrbuch 2007"
 Kilde: Tyske Statistikkbyrå, www.destatis.de. 

 Geografi 
Bayern er inndelt i syv Regierungsbezirke:

 Unterfranken (Würzburg) 
 Oberfranken (Bayreuth) 
 Mittelfranken (Ansbach) 
 Schwaben (Augsburg) 
 Oberpfalz (Regensburg) 
 Oberbayern (München) 
 Niederbayern (Landshut). 

Disse består av 71 Kreise:

 Aichach-Friedberg
 Altötting
 Amberg-Sulzbach
 Ansbach
 Aschaffenburg
 Augsburg
 Bad Kissingen
 Bad Tölz-Wolfratshausen
 Bamberg
 Bayreuth
 Berchtesgadener Land
 Cham
 Coburg
 Dachau
 Deggendorf
 Dillingen
 Dingolfing-Landau
 Donau-Ries
 Ebersberg
 Eichstätt
 Erding
 Erlangen-Höchstadt
 Forchheim
 Freising
 Freyung-Grafenau
 Fürstenfeldbruck
 Fürth
 Garmisch-Partenkirchen
 Günzburg
 Haßberge
 Hof
 Kelheim
 Kitzingen
 Kronach
 Kulmbach
 Landsberg
 Landshut
 Lichtenfels
 Lindau
 Main-Spessart
 Miesbach
 Miltenberg
 Mühldorf
 München
 Neuburg-Schrobenhausen
 Neumarkt
 Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim
 Neustadt an der Waldnaab
 Neu-Ulm
 Nürnberger Land
 Oberallgäu
 Ostallgäu
 Passau
 Pfaffenhofen
 Regen
 Regensburg
 Rhön-Grabfeld
 Rosenheim
 Roth
 Rottal-Inn
 Schwandorf
 Schweinfurt
 Starnberg
 Straubing-Bogen
 Tirschenreuth
 Traunstein
 Unterallgäu
 Weilheim-Schongau
 Weißenburg-Gunzenhausen
 Wunsiedel
 Würzburg

Videre inkluderer Bayern 25 uavhengige byer, som ikke tilhører noe distrikt.

 Amberg
 Ansbach
 Aschaffenburg
 Augsburg
 Bamberg
 Bayreuth
 Coburg
 Erlangen
 Fürth
 Hof
 Ingolstadt
 Kaufbeuren
 Kempten
 Landshut
 Memmingen
 München
 Nürnberg
 Passau
 Regensburg
 Rosenheim
 Schwabach
 Schweinfurt
 Straubing
 Weiden
 Würzburg

 Religion, «stammer» og språk 
Kultur og språk varierer meget i regionene (gammel-)Bayern, Franken og Schwaben.

Av befolkningen er totalt 50,5 % romersk-katolsk, 18,8 % protestantisk (hovedsakelig i Franken) og 4 % tilhører andre konfesjoner og religioner.

Folket i Bayern består av fire statlig anerkjente «stammer». Til de tre opprinnelige stammene hører gammelbayrere, frankere og schwabere. I tillegg kommer flyktninger og fordrevne. I Bayern gjelder dette særlig sudettyskere, som det kom ca. to millioner av i 1945.

Dialektene deler seg i tre hovedfamilier: Bairisk tales i den største delen av landet (nord- og mellombairisch, og ved grensen til Tirol sydbairisch). Frankisk tales av ca. tre millioner i den nordlige og vestlige delen. Alemannisk tales av to millioner i Schwaben i den vestlige delen av landet. Enkelte mindre steder tales også sydøstthüringske og hessiske dialekter. Sudettyske dialekter har kun overlevet enkelte steder hvor større antall sudettyskere har slått seg ned.

 Kultur 
Bayern er i henhold til sin forfatning en «kulturstat» og kan se tilbake på over tusens års kultur- og åndshistorie. Delstaten bruker årlig et større beløp på kunst og kultur.

 Museer 
Bayern har mer enn  museer inkludert samlinger, slott, haveanlegg og private samlinger, og er dermed den stat med flest museer i Tyskland. Til de største og mest kjente museer hører

 Alte Pinakothek, München
 Neue Pinakothek, München
 Bayerisches Nationalmuseum, München
 Deutsches Museum, München
 Germanisches Nationalmuseum, Nürnberg
Deutsche Bahn Museum, Nürnberg
 Fränkisches Freilandmuseum, Bad Windsheim
 Pinakothek der Moderne, München
 Neues Museum, Nürnberg
 Museum der Phantasie, Bernried
 Museum Georg Schäfer, Schweinfurt
 Museum Brandhorst, München
 Museum Villa Stuck, München
 Archäeologisches Staatssamlung, München
 Glyptothek, München
 Residenzmuseum,München
 Staatliches Antikksammlung, München


 Teater og opera 
Bayern har fire statlige og 18 kommunale teatre med eget ensemble. I tillegg kommer et stort antall private scener og teatertrupper. Tilsammen finnes det 35 skuespill-, opera- og operettescener, 41 frilufts- og festspillarrangementer og 17 dukketeatre med mer enn  forestillinger og over 4,8 millioner besøkere årlig. Til disse scenene hører renommerte hus som:

 Bayerische Staatsoper i Nationaltheater München
 Bayerisches Staatsschauspiel i Residenztheater München
 Bayerisches Staatsballett i Nationaltheater München
 Staatstheater am Gärtnerplatz, München
Landestheater Coburg
 Staatstheater Nürnberg
 Stadttheater Fürth
 Markgrafentheater Erlangen
 Mainfrankentheater Würzburg
 Stadttheater Augsburg
 Stadttheater Regensburg

 Musikk 
Bayern er velkjent for sin folkemusikk. Kjente bayerske klassiske komponister inkluderer

 Max Reger
 Carl Orff
 Richard Strauss
 Christoph Willibald Gluck

Til berømte bayerske orkestre hører
 Münchner Philharmoniker
 Symphonieorchester des Bayerischen Rundfunks
 Bamberger Symphoniker, Bayerische Staatsphilharmonie
 Bayerisches Staatsorchester i Nationaltheater
 Münchner Symphoniker
 Münchener Kammerorchester
 Nürnberger Philharmoniker i Staatstheater Nürnberg
 Nürnberger Symphoniker
 Hofer Symphoniker
 Philharmonisches Orchester Bad Reichenhall
 Kammerorchester Schloss Werneck

Blant musikkfestspillene utmerker seg Festspillene i Bayreuth og Münchner Opernfestspiele.

 Berømte bayrere 
mini|Pave Benedikt XVI var fra Bayern.

 Alois Alzheimer (lege)
 Pave Benedikt XVI
 Bertolt Brecht (forfatter og dramatiker)
 Lukas Cranach (maler)
 Albrecht Dürer (maler)
 Rainer Werner Fassbinder (filmregissør)
 Hans Holbein d.e. (maler)
 Franz Marc (maler)
 Richard Strauss (komponist)
 Levi Strauss (klesprodusent)
 Nikolaus von Maillot de la Treille, krigsminister
 Karl Valentin (satirisk dramatiker)
 Werner Herzog (filmskaper)
 Claus von Stauffenberg (oberst og motstandsmann)

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Oktoberfest
 Bayern tourist info