Johann Wolfgang von Goethe

Johann Wolfgang von Goethe (1749–1832) var en tysk dikter, forfatter, humanist og naturvitenskapsmann. Som forfatter var Goethe en av de mest ruvende skikkelser i tysk litteratur og europeisk romantikk i det attende og nittende århundre. Goethes Faust regnes som et av de fremste verkene i tysk litteratur.

 Biografi 
Goethe ble født i Frankfurt am Main. Hans far, Johann Caspar Goethe, var en betydningsfull og velstående jurist, som personlig overvåket sønnens tidligste skolegang. Den unge Goethe studerte ved universitetene i Leipzig og Strasbourg, og begynte å praktisere som advokat i 1772 i Wetzlar. På invitasjon fra Karl August, hertug av Sachsen-Weimar, flyttet han i 1775 til Weimar, hvor han innehadde flere politiske embeter og ble hertugens fremste rådgiver. Fra 1786 til 1788 reiste han i Italia, og var leder for det hertugelige teatret i Weimar. Han deltok i krigen mot Frankrike og innledet et vennskap med Friedrich Schiller som varte til dennes død i 1805. I 1806 giftet han seg med Christiane Vulpius. Fra omkring 1794 viet han seg stort sett til litteraturen, og etter et meget langt og produktivt liv døde han i Weimar.

De viktigste av Goethes verker fra før han dro til Weimar, var tragedien Götz von Berlichingen (1773), som gjorde ham berømt, og Die Leiden des jungen Werthers, en roman som fikk enorm popularitet i den såkalte Sturm und Drang-perioden. Under årene i Weimar før han møtte Schiller, påbegynte han Wilhelm Meister, skrev dramaene Iphigenie, Egmont og Torquato Tasso, og fortellingen Reineke Fuchs. 

Til perioden etter at han var blitt kjent med Schiller hører fortsettelsen av Wilhelm Meister, den vakre idyllen Hermann und Dorothea, og de Römische Elegien. I den siste perioden, mellom Schillers død og hans egen, utkom Faust, Die Wahlverwandtschaften, den selvbiografiske Dichtung und Wahrheit og reisebeskrivelsen Italienische Reise, foruten en rekke vitenskapelige verker, som for eksempel Farvelæren og Plantenes metamorfose.

 Liv 
miniatyr|«Johann Caspar Goethe», akvrarellminiatyr av Georg Friedrich Schmoll, 1775
miniatyr|«Catharina Elisabeth Goethe», portrett av Georg Oswald May, 1776

 Familie og ungdom 
Johann Wolfgang von Goethe ble født den 28. august 1749 i dagens Goethe-Haus ved Großer Hirschgraben i Frankfurt. Faren Johann Caspar Goethe (1710–1782) var jurist, men utøvet likevel ikke yrket, og levde av sin formue som også senere skulle gjøre det mulig for sønnen å leve et liv uten finansielle vanskeligheter. Faren var allsidig og dannet, men også streng og pedantisk, noe som ofte førte til konflikter i familien.

Goethes mor, Catharina Elisabeth Goethe, født Textor (1731–1808), nedstammet fra en velstående og ansett familie i Frankfurt. Hennes far var som borgermester byens høyeste juridiske embetsmann.

Den livsglade og kontaktsøkende kvinnen hadde 17 år gammel giftet seg med den 38 år gamle Goethe. Etter Johann Wolfgang ble fem barn til født. Bare den litt yngre søsteren Cornelia overlevde barneårene. Broren hadde et nært tillitsforhold til henne. 

Søsknene fikk en kostbar utdannelse. Fra 1756 til 1758 gikk Johann Wolfgang på offentlig skole. Så fikk han og søsteren undervisning av faren og en huslærer. På timeplanen sto blant annet fransk, engelsk, italiensk, latin, gresk, naturvitenskapelige fag, religion og tegning. Dessuten lærte han å spille cello, ri, fekte og danse.

Gutten stiftet allerede tidlig bekjentskap med litteraturen. Det begynte med morens godnatt-historier og bibellektyre i den fromme luthersk-protestantiske familien. På julaften i 1753 fikk han et dukketeater i gave av bestemoren. Han lærte teaterstykket som var ment for denne scenen utenat, og oppførte det stadig med begeistring sammen med venner.Sml. Goethe, Aus meinem Leben. Dichtung und Wahrheit, 1. del, 2. bok, i: Goethes Werke, utgitt av Gerhard Fricke, Tübingen, 7. bind, S. 38.

Første tegn på litterær fantasi beviste den lille Goethe også med sine (etter eget utsagn) «overdrivelser»Sml. Goethe, Aus meinem Leben. Dichtung und Wahrheit, 1. del, 2. bok, i: Goethes Werke, utgitt av Gerhard Fricke, Tübingen, 7. bind, S. 39. Han hadde talent for å finne på underlige eventyr, og disket opp med spennende underholdning i jeg-form for sine forbausede venner. Det ble lest mye i Goethe-huset. Faren hadde et bibliotek på rundt 2000 bind. Slik ble Goethe allerede som barn blant annet kjent med historien om dr. Johann Faust. I løpet av syvårskrigen var fra 1759 til 1761 en fransk offiser innkvartert i foreldrehjemmet. Goethe kan takke ham og den medreisende skuespillertroppen for sitt første møte med fransk dramalitteratur.

 Studium og første poetiske verk 

 Leipzig 
På farens direktiv begynte Goethe høsten 1765 på jusstudiet ved universitetet i Leipzig. I motsetning til det gammelfrankiske Frankfurt var Leipzig en elegant by, åpen for verden.

Goethe måtte først tilpasse seg klesstil og omgangsform for å bli akseptert av sine kvinnelige og mannlige medborgere. Pliktstudiet begynte han allerede å forsømme. Han foretrakk å gå på forelesninger i poetikk av Christian Fürchtegott Gellert, som likevel ikke hadde store tanker om sin students poetiske forsøk.

Maleren Adam Friedrich Oeser, som Goethe fortsatte å ta tegneundervisning hos i Frankfurt, gjorde ham kjent med Johann Joachim Winckelmann, som var orientert etter sin students antikke kunstidealer.

Oeser utfordret for øvrig Goethes kunstforståelse og kunstneriske dømmekraft. Hos kobberstikkeren Johann Michael Stock lærte Goethe teknikkene tresnitt og radering.

Langt fra foreldrehjemmet nøt den 16- og 17-årige større friheter: han besøkte teateroppføringer eller tilbragte kveldene med venner. I Leipzig-tiden ble Goethe for første gang forelsket. Romansen med håndverksdatteren Käthchen Schönkopf ble løst etter to år i gjensidig forståelse. Oppbrusnigen av følelser i disse årene påvirket Goethes skrivestil. Tidligere hadde han skrevet dikt i regelrett rokokostil, mens nå ble tonen friere og mer stormfull. En samling på 19 dikt skrevet og illustrert av vennen Ernst Wolfgang Behrisch, resulterte i boken Annette. En ytterligere diktsamling ble trykt som den første av Goethes verk i 1769 med tittelen Neue Lieder (Nye sanger).

I juli 1768 led Goethe av «blodstyrtning» (sannsynligvis tuberkulose). Halvveis i stand til å reise vendte han tilbake til foreldrehjemmet.

 Historisk betydning 
Det er vanskelig å overdrive betydningen Goethe hadde på det 19. århundre. På mange måter var han opphavsmannen til – eller i hvert fall den første som uttrykte – mange av de idéene som skulle komme til å prege århundret. Goethe skrev dikt hele sitt liv, og også essay, kritikker og vitenskapelige verker: fargelære, mineralogi, evolusjon og lingvistikk m.m. Mineralet goethitt er oppkalt etter ham. Som forfatter var han en av nøkkelfigurene i overgangen fra opplysningstiden til romantikken, men først i den senere tid har hans naturvitenskapelige verker fått sin renessanse gjennom goetheanismen, som fortsetter der bl.a. hans «plantenes metamorfose» slapp.

 Bibliografi 
En kronologisk oversikt over Goethes verk er vanskelig å stille opp; Goethe kunne la ferdige manus ligge i årtier før han sendte dem i trykken. Han kunne også foreta større revisjoner av allerede trykte verk.

Dikt
 Geistesgruß, 1774 
 Vor Gericht, 1774/1775
 In allen guten Stunden, 1775
 An den Mond, 1777
 Erlkönig, 1782
 Das Märchen, Eventyret om den grønne slangen og den skjønne liljen, 1795
 Xenien (sammen med Friedrich Schiller), 1796
 Die erste Walpurgisnacht, 1799
 Vom Sänger hat man viel erzählt, 1815
 Wenn die Liebste zum Erwidern, 1816
 West-östlicher Divan, 1819
 Willkommen und Abschied 
 Die Braut von Korinth 
 Versepos 
 Reineke Fuchs , 1794
 Hermann und Dorothea, 1798

Drama

 Die Laune des Verliebten, hyrdespill, skrevet 1768, trykt 1806
 Die Mitschuldigen, lystspill, påbegynt 1769, trykt 1787
 Götz von Berlichingen mit der eisernen Hand, 1773
 Satyros oder Der vergötterte Waldteufel, 1773 utgitt 1817
 Prometheus, 1774
 Neueröffnetes moralisch-politisches Puppenspiel, 1774
 Ein Fastnachtsspiel vom Pater Brey, 1774
 Jahrmarktsfest zu Plundersweilern, 1774
 Götter, Helden und Wieland, farse, 1774
 Clavigo, tragedie, 1774
 Egmont , tragedie, påbegynt 1775, trykt 1788 – norsk oversettelse 1898
 Erwin und Elmire, 1775
 Die Geschwister, 1776 – norsk oversettelse 1931: Sysken Stella, 1776
 Der Triumph der Empfindsamkeit, 1777
 Iphigenie auf Tauris, prosaversjon 1779, trykt 1787
 Torquato Tasso , 1780, trykt 1790
 Faust. Ein Fragment, 1790
 Der Groß-Cophta, lystspill, 1792
 Der Bürgergeneral, lystspill, 1793
 Faust. Eine Tragödie, 1797, trykt 1808 
 Die natürliche Tochter, tragedie, 1804
 Pandora , 1807/08, trykt 1817
 Faust II, posthumt 1833 - norsk oversettelse 1873 

Prosa
 Die Leiden des jungen Werthers, brevroman, 1774, 2. utgave 1787; flere norske utgaver: Den unge Werthers lidelser 
 Wilhelm Meisters theatralische Sendung, roman, 1776, trykt 1911
 Unterhaltungen deutscher Ausgewanderten, 1795
 Wilhelm Meisters Lehrjahre, 1795/96 – norsk oversettelse 1938 og 2003: Wilhelm Meisters læreår 
 Novelle , 1797
 Wilhelm Meisters Wanderjahre, oder Die Entsagenden, roman, 1807, trykt 1821, utvida utgave 1829 – norsk oversettelse 2006: Wilhelm Meisters vandreår, eller De forsakende 
 Die Wahlverwandtschaften, roman, 1809 – bokmål oversettelse 1996: Valgslektskapene , nynorsk oversettelse Valskyldskapane (Skald forlag, 2019)
 Maximen und Reflexionen, posthumt 1833 

 Estetiske skrifter 

 Über Kunst und Altertum (sammen med Johann Heinrich Meyer), 6 bind 1816–32

 Naturvitenskpelige skrifter 

 Über den Zwischenkiefer der Menschen und der Tiere, 1786
 Beiträge zur Optik, 2 bind 1791/92
 Zur Farbenlehre, 1810 – norsk oversettelse (utvalg) 1991: Goethes farvelære 

 Taler 

 Einleitung zu den Trauerreden, 1821
 Rede zum brüderlichen Andenken Wielands, 1830
 Dem würdigen Bruderfeste: „Fünfzig Jahre sind vorüber“, 1830

Selvbiografiske skrifter

 Aus meinem Leben. Dichtung und Wahrheit, 4 bind 1811–33 - norsk oversettelse (utvalg) 1954: Diktning og sannhet Italienische Reise, 1816/17 - norsk oversettelse (utvalg) 1951: Goethes Italienske reise , fullstendig utgave 1999: Italiensk reise 
 Kampagne in Frankreich, 1822

Øvrige skrifter

 Römische Elegien, 1788–90
 Venezianische Epigramme, 1790
 Die guten Weiber, 1817
 Nähe des Geliebten Was wir bringen 1802

 Samleutgaver 
 Sämtliche Werke. Briefe, Tagebücher und Gespräche, 40 bind, 
 Sämtliche Werke, 20 bind, 
 Goethes Werke'', 14 bind, tekstkritisk utgave, 

 Referanser 

 Eksterne lenker 



  Kortfattet biografi på norsk
  Norske gjendiktninger 
  Artikkel på NRKs sider
  Bibliografi på norsk
  Johann Wolfgang Goethe i Zeno.org på tysk

Kategori:Tyskspråklige forfattere
Kategori:Tyske forfattere
Kategori:Tyske lyrikere
Kategori:Tyske forskere
Kategori:Mineraloger
Kategori:Naturfilosofer
Kategori:Tyske filosofer
Kategori:Tyske frimurere
Kategori:Medlemmer av Illuminati
Kategori:Personer fra Frankfurt am Main
Kategori:1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Kategori:Tyske dramatikere
Kategori:Panteister