Nord-Dakota

Nord-Dakota (engelsk: North Dakota) er en delstat i USA. Den ligger i den delen som kalles Midtvesten og grenser mot Minnesota i øst, Sør-Dakota i sør, Montana i vest og mot Saskatchewan og Manitoba i Canada i nord.  Den vestlige halvdelen av staten er en del av The Great Plains. Hovedstaden er Bismarck, den største byen er Fargo. University of North Dakota ligger i byen Grand Forks, mens North Dakota State University ligger i Fargo.

Et område rundt Fargo har fått tilnavnet «Norwegian Sea» på grunn av de mange emigranter fra Norge som bodde der.

 Geografi 
 Naturgeografi 
mini|Steinmonumentet i Rugby, Pierce County som markerer Nord-Amerikas geografiske midtpunkt
Nord-Dakota ligger i den regionen som kalles Great Plains. Det geografiske midtpunktet i Nord-Amerika ligger i delstaten, og dette er markert med en steinobelisk i byen Rugby i Pierce County, med teksten «Geographic Center of the North American Continent» («Nord-Amerikas geografiske midtpunkt»). Om dette er det eksakte punktet er imidlertid omdiskutert. Med et areal på  km², er Nord-Dakota den 19. største staten i USA.

Missourielven renner gjennom delstatens vestlige del, og hvor Garrisondemningen danner innsjøen Lake Sakakawea, den tredje største menneskeskapte innsjøen i Nord-Amerika. 

Den vestlige delen av staten har et kupert landskap, og har naturressurser som kull og olje. I øst har Red River of the North formet Red River Valley. Denne regionen er et fruktbart jordbruksområde. Landbruk har lenge dominert økonomien og kulturen i Nord Dakota.

Delstaten tilhører prærien med en gradvis stigning mot vest, og ligger på mellom 225 moh. og  moh.

Her ligger USAs største kjente kontinuerlige oljeressurs, Bakken-formasjonen, som ble oppdaget på eiendommen til norskættede  Mary Bakken og hennes sønner Henry og Harry.

 Største byer 
Befolkningsanslag 2014:
 Fargo – 115 836 innbyggere
 Bismarck – 68 896 innbyggere
 Grand Forks – 56 057 innbyggere
 Minot – 47 997 innbyggere
 West Fargo – 31 771 innbyggere

 Fylker 
Det er 53 fylker i Nord-Dakota
 Adams County
 Barnes County
 Benson County
 Billings County
 Bottineau County
 Bowman County
 Burke County
 Burleigh County
 Cass County
 Cavalier County
 Dickey County
 Divide County
 Dunn County
 Eddy County Emmons County
 Foster County
 Golden Valley County
 Grand Forks County
 Grant County
 Griggs County
 Hettinger County
 Kidder County
 LaMoure County
 Logan County
 McHenry County
 McIntosh County
 McKenzie County McLean County
 Mercer County
 Morton County
 Mountrail County
 Nelson County
 Oliver County
 Pembina County
 Pierce County
 Ramsey County
 Ransom County
 Renville County
 Richland County
 Rolette County Sargent County
 Sheridan County
 Sioux County
 Slope County
 Stark County
 Steele County	
 Stutsman County
 Towner County
 Traill County
 Walsh County
 Ward County
 Wells County
 Williams County

 Historie 
mini|250px|Norsk immigrantfamilie ved torvhuset på prærien i Nord-Dakota 1898. Motivet har dannet grunnlag for frimerker både i USA og Norge.

Nord-Dakota ble først befolket, sammen med den omliggende området av urbefolkningsgrupper for flere tusen år siden, særlig er mandan-folkets bosetninger kjente i ettertiden. De første europeerne begynte å utforske området på 1700-tallet og etablerte da en viss handel med urbefolkningen, men bare i begrenset grad. Nybyggerne bosatte seg senere og noen av disse var blant andre nordmenn. I dag har 30 % av befolkningen norske aner.

Nord-Dakota ble opptatt som USAs 39. stat 2. november 1889. Tidligere var staten en del av Dakota-territoriet (navngitt etter indianerstammen dakota). På 1800-tallet ble Nord-Dakota regnet som en del av den ville vesten. 

Nord-Dakotas økonomi har siden vært dominert av produksjon av landbruksprodukter, som hvete, lin og kvegdrift, men tørkeår og den store depresjonen på 1930-tallet førte til nedgang i folketallet. Senere har også nedgangen i landbruket i USA har medført at tidligere store landbruksområder i staten har hatt befolkningsnedgang.

Økonomi
Nord-Dakota har det sjuende største jordbruksarealet  i USA, med fokus på kornproduksjon – hvete, mais og soyabønner. Med 1,9 millioner storfe er staten blant de større kjøttprodusentene i USA. Gårdsbrukene er relativt store, slik at behovet for landbrukssubsidier er mindre enn i mange andre av de store amerikanske jordbruksstatene. Nord-Dakota har USAs nest største bygg-dyrking og den største produksjonen av hvete. Det mest fruktbare området ligger i Red River-dalen mot Minnesota i øst.

 Økonomiske nøkkeltall verdi % av BNP År. kilde BNP  26,4 mrd US$ 2006, Commerce Dept, Bureau of Economic Analysis, US Arbeidsløshet  3,2%  2006, Labor Dept, Bureau of Labor Statistics, US Andel fattige  11,3%  2005-06, Commerce Dept, Bureau of the Census, US Inntekt per innb  32.552 US$  2006, Commerce Dept, Bureau of Economic Analysis, US
 Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587. 

Demografi
mini|350px|Befolkningstettheten i Nord-Dakota

 Utvikling 
Først på 2000-tallet har delstaten igjen hatt befolkningsvekst, mye på grunn av oljeforekomster i Bakken-formasjonen i de vestlige delene av delstaten. I 2013 ble det registrert en rekordhøy befolkning i delstaten på  innbyggere, noe som gjorde Nord-Dakota til den raskest voksende staten i USA. Denne veksten har nesten tatt igjen stagnasjonen, og dels nedgangen på 1900-tallet.Jessica Holdman: «North Dakota population tops record 723,000», Bismarck Tribune, 30. desember 2013,

De nye innvandrerne skiller seg fra den øvrige befolkningen ved at de gjennomgående er yngre (60% er mellom 21 og 40 år) og høyere utdannet (45% har college-utdannelse og ytterligere 35% har annen college-utdannelse og fagutdannelse). De nye innvandrerne har vist seg å være motivert mer av livsverdier enn av økonomiske motiver, og begrunnelser for å flytte til Nord-Dakota har vært ønske om et tryggere liv (58%), nærhet til slektninger (54%), lavere levekostnader (48%) og naturkvaliteter (47%). Disse innbyggerne har viste seg å være en produktiv del av befolkningen som kompenserer for befolkningstapet på 1980-tallet.F. Larry Leistritz: «Characteristics of In-Migrants to the Northern Great Plains: Survey Results from Nebraska and North Dakota», Great Plains Research, Sept. 2001, Vol. 11 Issue 2, ss 275-299

 Etniske grupper 

I 2014 omtalte 89,1 % seg som hvite, (86,6 % latinamerikanere ikke medregnet) og indianere er den største minoritetsgruppen med 5,4%. Videre er det 2,1 % afroamerikanere, 1,3 % asiater, 0,1 % urbefolkning fra Hawaii, 0,5 % av annet etnisk opphav og 2,0 % av blandet etnisk opphav. Latinamerikanere utgjør 3,2% av befolkningen. I 2011 tilhørte 20,7 % av Nord-Dakotas befolkning under ett år en minoritetsgruppe. 

I 2009 var 47,2 % av tysk opprinnelse, 30,8 % norsk, 7,7 % irsk, 4,7% svensk, 4,1 % russisk, 4,1 % fransk og 3,9 % engelsk. Nord-Dakota har den høyeste prosentandelen nordmenn av alle statene i hele USA.

Religion
mini|300px|Den hellige ånds katedral i Bismarck ble fullført i 1941, og er hovedsete til det katolske bispedømmet i byen. Bygningen er i helstøpt betong og er den eneste katedralen i art deco-stil i USA.
Nord-Dakota er den delstaten i USA som har flest kirkebygg og kirkebesøk pr. innbygger.

En undersøkelse i 2001 tydet på at av Nord-Dakotas innbyggere anså 35% seg på å være lutherske, og 30% var katolikker. Andre religiøse grupper var metodister (7%), baptister (6%), the Assemblies of God (3%), presbyterianere (1,27%),History . northernplainspresbytery.com og Jehovas vitner (1%). Medlemmer av andre kristne trossamfunn, herunder andre protestantiske grupper og Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige utgjorde 3%, noe som brakte den samlede kristne befolkningen til å være 86%. Det ble beregnet at det var 920 muslimer og 730 jøder i staten 2000.  Tre prosent oppga «ingen religion» og 6% nektet å svare.

Det største trossamfunnet var Den katolske kirke med  medlemmer, Den evangelisk-lutherske kirke i Amerika med  medlemmer og den evangelisk-lutherske Missourisynoden med  medlemmer.

 Referanser 

 Eksterne lenker 



Kategori:Norsk-amerikansk kultur
Kategori:Stater og territorier etablert i 1889