Antarktis

Antarktis er området rundt Sørpolen. Navnet kommer fra det greske sammensatte ordet Antarktiké (Aνταρκτική), som betyr «omvendt av Arktis». Navnet Antarktis benyttes på norsk også noe ukorrekt om kontinentet Antarktika, og vice versa.

Likesom Arktis har Antarktis lave temperaturer året rundt, særlig omkring juni måned når der er mørkt døgnet rundt på grunn av vinteren. Om sommeren omkring desember er det lyst døgnet rundt.

Definisjonen for grensen til Antarktis er uklar. Noen benytter den antarktiske konvergens, et skille mellom kaldt havvann i sør og varmt havvann i nord, som naturlig grense. Denne grensen svinger mellom 50° og 60° sørlig breddegrad. Antarktistraktaten gjelder opp til 60° sørlig bredde. Den sørlige polarsirkel benyttes også som en grense.

Antarktistraktaten ble undertegnet i 1959 av tolv land; idag har 45 land undertegnet traktaten. Traktaten forbyr militære aktiviteter og gruvedrift, støtter vitenskapelig forskning, og beskytter Antarktis' økosone. Pågående undersøkelser blir foretatt av mer enn 5000 vitenskapsmenn fra mange nasjoner og med forskjellige forskningsinteresser.

Navnet Antarktis er en latinisert versjon av det greske sammensatte ordet Αntarktiké (Aνταρκτική), betyr «motsatt av Arktis». Antarktikas toppnivådomene er .aq.

 Geografi 

thumb
Antarktis omfatter kontinentet Antarktika, som har et areal på 14,4 millioner km². Det er plassert på den sørlige halvkulen, nesten helt sør for den sørlige polarsirkelen, og er omkranset av Sørishavet. Mer enn 99,5 % av kontinentet er dekket av is,Antarctica: The Southernmost Continent - Live Science med en gjennomsnittlig tykkelse på minst 1,6 kilometer.

 Geologi 

Antarktika består av prekambriske bergarter som er rester etter superkontinentet Gondwana. I vest er grunnfjellet dekket av omdannede mesozoiske sedimenter og intrudert av vulkansk materiale. Havbunnen omkring kontinentet består av basalt som er dannet som følge av havbunnsspredning.

 Dyre- og planteliv 

Med unntak av sjøfuglene som hekker langs kysten eller i nunatak-området, finnes det ingen virveldyr på kontinentet.

Av større dyr finnes:
 pingviner
 seler
 tannhvaler og bardehvaler
 haier

Av smådyr og planter finnes: 
 krepsdyr, som krill og reker – primærføde for en rekke arter
 alger – vokser på undersiden av havisen og er primærføde for mange smådyr, for eksempel lyskreps
 tang

Den antarktiske mikrofaunaen består av protozoer, rundormer, hjuldyr og bjørnedyr, og leddyr som midd, collemboler og lopper.

Dyreplanktonet ble dominert av krepsdyr som copepoder, amfipoder og euphasia-arter som krill. Krill er en nøkkelkomponent i det antarktiske marine økosystemet – særlig viktig er arten antarktisk krill (Euphausia superba) som er primærføden for mange høyerestående arter i økosystemet. Andre viktige byttedyr er pilormer (Chaetognata), maneter (Scyphozoa, Siphonophorida), kammaneter (Ctenophora), snegler og salper (Thaliacea). Bunnfaunaen består i hovedsak av svamper (Porifera) og mosdyr (Bryozoa).

Sørishavet er rikt på blekksprut som er en viktig del av dietten for mange av de større pattedyrartene og sjøfuglene. Videre er det registrert om lag 200 fiskearter sør for den antarktiske konvergensen, 80-100 av disse er bunnfisk. Mange av artene er særegne for Antarktis. 75 % av artene er medlemmer i fem familier som hører til i underordenen Notothenioidei, men det finnes også skater (Rajiformes), ålebrosmer (Zoarchidae) og ringbuker (Liparidae).

Vegetasjonen i Antarktis består av alger, lav og mose. Rundt 300 algearter er observert, ca. 20 av disse lever på eller i is og snø. Det er registrert 200 lavarter, 85 mosearter og 25 levermosearter. To arter av blomstrende planter (Deschampsia antarctica og Colobanthus quitensis) er registrert i de nordligste områdene.

100 alge-arter (inkludert de som lever i/på havisen) utgjør hoveddelen av planteplanktonet i Sørishavet. Sammen med algene er flagellatene en viktig del av næringsgrunnlaget i det marine økosystemet.

 Polarforskning 
Norsk Polarinstitutt driver den helårsbemannede forskningsstasjonen Troll i Antarktis. Flere andre institutter driver forskning på stasjonen, blant andre Norsk institutt for luftforskning (NILU), som har en luftmålestasjon på Troll. Den ornitologiske feltstasjonen Tor er en bistasjon til Troll, og ligger ca. 100 km lengre mot øst. Totalt har om lag 30 land tilsammen rundt 60 forskningsstasjoner i Antarktis.

 Viktige forskningsområder 
 Miljøovervåkning
 Klima i dag og forhistorisk
 Biologi
 Zoologi
 Glasiologi

 Territorialkrav i Antarktis 
Territorialkrav i Antarktis er underlagt Antarktistraktaten, som skal sikre at kontinentet ikke blir brukt til finansiell eller militær vinning for administrerende land.

Australia har det største territorialkravet i Antarktis. Norge har siden 1939 gjort krav på området Dronning Maud Land på ca. 2,7 mill. km². Argentinas, Storbritannias og Chiles krav overlapper, og har ført til uoverensstemmelser.

Australia, Frankrike, New Zealand, Norge og Storbritannia har gjensidig anerkjent hverandres krav.

 Offisielle territorielle krav 
Det er i dag fortsatt uenighet om de territoriale områdene i Antarktis. Listen nedenfor viser en oversikt over hvilke land som har fremmet territoriale krav der. USA og Sovjetunionen har imidlertid protestert, noe som medførte Antarktistraktaten av 1959. Traktaten verken godtar eller forkaster de territoriale kravene, men legger dem på is så lenge traktaten gjelder.

Traktaten legger til grunn at partene sammen skal vedta anbefalinger som landene skal forplikte seg til å følge i sine respektive områder i Antarktis.Innføring i folkerett 4. utgave, Ruud og Ulfstein Dermed kan det hevdes at Antarktis er herreløst, men synet varierer mellom de ulike statene.

 Territorium  Krevd av Dato  Krevde grenser  border|40px|Fransk Antarktis Adélie Land 50px|Frankrike Frankrike 1924 40px|Frankrikes territorialkrav   (Distrikt i De sørlige franske og antarktiske territorier)  border|40px|Magallanes Antártica 50px|Chile Chile 1904 40px|Chiles territorialkrav  (Kommune i Provincia de Antártica Chilena)  border|40px|Tierra del Fuego Argentinsk Antarktis 50px|Argentina Argentina 1942 40px|Argentinas territorialkrav  (Department i provinsen Tierra del Fuego, Antártida e Islas del Atlántico Sur)  border|40px|Intet flagg Australian Antarctic Territory 50px|Australia Australia 1933 40px|Australias territorialkrav   (Kravområde for Australia)   border|40px|Britisk Antarktis British Antarctic Territory 50px|Storbritannia Storbritannia 1908 40px|Storbritannias territorialkrav   (Oversjøisk territorium for Storbritannia)  border|40px|Intet flagg Dronning Maud Land 50px|Norge Norge 1939 40px|Norges territorialkrav  (Norsk biland)  border|40px|Intet flagg Peter I Øy 50px|Norge Norge 1929 40px|Peter Is øy   (Norsk biland) 40px|Ross Dependency Ross Dependency 50px|New Zealand New Zealand 1924 40px|New Zealands territorialkrav  (Kravområde for New Zealand) 

 Uoffisielle krav 
 Territorium  Krevd av Dato  Krevde grenser  border|40px|Intet flagg Brasiliansk Antarktika 50px|Brasil Brasil 1986 40px|Brasils territorialkrav  (interesseområde for Brasil) 

 Historiske krav 
 Territorium  Krevd av Dato Krevde grenser  border|40px|Intet flagg Neuschwabenland 50px|Tyskland Det tredje riket 1939 40px|Det tredje rikets territorialkrav  (Tidligere krevd område av det tredje riket) 1945 

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Miljøstatus i Norge: Antarktis
 Miljøstatus i Norge: Klima i Antarktis
 Isfjellgallerier 
 Planetary Visions: The Geography of the Poles Se 2D- og 3D-videofilmer.
 L.L. Ivanov et al, Topographic map of Livingston Island and Greenwich Island


Kategori:Verdensdeler
Kategori:Artikler i Antarktis-prosjektet