Lesja stasjon

Lesja stasjon er en jernbanestasjon på Raumabanen. Stasjonen ligger i sentrum av tettstedet Lesja, 15 kilometer fra Dombås, og ble opprettet da Raumabanen åpnet til Bjorli i 1921. Stasjonen er vernet.

I 2011 var det om lag  passasjerer som tok toget til eller fra Lesja.

 Trafikale forhold 
Alle tog på Raumabanen stanser hvis det er reisende til eller fra Lesja. Stasjonen har et kryssingsspor på 313 meter uten plattform, og det er derfor ikke mulig å krysse to passasjertog på stedet.

Den gang alle stasjoner var betjent var Lora stoppested underlagt stasjonsmesteren på Lesja stasjon. Det militære sidesporet på Aura, fire kilometer øst for Lesja, var også underlagt stasjonen. Selv om Lesja mistet betjeningen i 1990, ble det fremdeles sendt vognlaster til stasjonen i mange år etterpå. Lesja var inntil 2003 den siste mellomstasjonen som ekspederte vognlaster på Raumabanen.

 Betjening 
Lesja var en stor stasjon som hadde stasjonsmestere inntil tittelen ble endret til avdelingsleder i 1981. 
 Sigurd S. Løken, f. 1885, bestyrer fra 15.1.1921 
 Jørgen M. Larsen, f. 1885, fra 22.11.1924 
 Jørgen Skjefstad, f. 1883, fra 4.3.1928 
 Fridtjof P. Svane, f. 1894, fra 17.9.1938 
 Jan Blystad, f. 1895, fra 19.11.1947 
 Henrik W. Paulsen, f. 1899, fra 1.7.1955 
 Aadne Nyli, f. 1908, fra 17.2.1959 
 Helge Moss, f. 1921, fra 17.3.1962 
 Ola Jarle Haugen, f. 1921, fra 13.1.1966 
 Wilfred Skjøthaug, f. 1933, avdelingsleder fra 1.11.1981 

 Stasjonsbygningen 
Stasjonsbygningen var tegnet av Jernbanens arkitektkontor ved Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad. Bygningstypen kaltes «Type for Raumabanen» og er lik flere andre på banen, for eksempel Bottheim, Verma og Marstein. 

Stasjonsbygningen ble bygget mellom 1917 og 1921, krevde  arbeidstimer og kostet  kroner. Hele stasjonsanlegget kostet i alt  kroner. Bygningen er reist av laftet tømmer kledd med liggende trepanel og stående vekselpanel i gavlaene. Saltaket er tekt med skifer. Gavlvinduene og døråpningen inn til venterommet er innrammet med ornamentikk i nyrokokko. 

Første etasje inneholdt venterom, ekspedisjonskontor og telegrafistkontor. I 1981 ble det innredet hvilerom med bad for baneavdelingen i en del av venterommet. Ekspedisjonsrommet hadde karnapp mot plattformen med plass til innvendig stillverk. I andre etasje var det en tjenestebolig med inngang fra baksiden. Kjelleren hadde rom for matlagring, brensellagring og bryggerhus for klesvask. Godshuset var i en enetasjes sidefløy til stasjonsbygningen.

På stasjonsområdet er det også en privétbygning, et vedskjul, en vokterbolig (tegnet av G. Hoel og R. Werenskiold) med uthus og et rampeskur fra 1949. 

 Kulturminnet 
NSBs bygningsregistrering i 1981 omtalte stasjonsbygningen som i god stand og verneverdien som middels. 

Da registreringen skulle omsettes til et høringsutkast til verneplanen i 1993, ble Lesjaverk stasjon foreslått vernet.  Eieren NSB satte seg imot og foreslo istedet å verne Lesja stasjon. Fylkeskonservatoren i Møre og Romsdal foreslo Verma stasjon, og styringsgruppen valde derfor Verma som representant for stasjonene på Raumabanen. Lesjaverk og Lesja ble tatt ut av planene. 

 Nasjonal verneplan (2004) 
I Nasjonal verneplan for kulturminner i jernbanen (2004) ble stasjonene på Lesja og Lesjaverk fremhevet som viktige lokale kulturminner: 

Lesja stasjon ble som følge av dette vernet etter plan- og bygningsloven. Vernet omfatter stasjonsbygning, godshus, privét, plattform, hage og beplantet allé med stabbesteiner.

 Galleri 

 Referanser 

 Bibliografi 
















 Eksterne lenker 

 Bane NOR Network Statement 2024. Informasjon om stasjonen.
Innlandet fylkesarkiv Bilder fra Lesja stasjon


Kategori:Jernbanestasjoner på Raumabanen
Kategori:Jernbanestasjoner i Oppland
Kategori:Samferdsel i Lesja
Kategori:Jernbanestasjoner åpnet i 1921
Kategori:1921 i Norge
Kategori:Gudmund Hoel
Kategori:Bjarne Friis Baastad
Kategori:Byggverk i Lesja