Høyere utdanning i USA

Høyere utdanning i USA tilbys ved litt over 1 000 læresteder og campuser, med tre- eller fireårig generell læreplan og utvidelsesmuligheter til doktorgrad ved en rekke læresteder. Det brukes ulike begreper på høyere læresteder i USA:
 University – tre- eller fireårig høyere lærested som normalt tildeler mastergrad eller høyere.
 University college – selvstendig fireårig fakultet ved et universitet, og som tildeler mastergrad eller høyere.
 College – treårig høyere lærested som tildeler bachelorgrad, eller mastergrad. Mange kvalitets-colleger holder høy universitetsstandard.
 Institute of technology – fireårig teknisk universitet som tildeler mastergrad eller høyere.
 Art institute – treårig kunstfaglig høyskole som tildeler bachelorgrad.

Begrepene «university» og «college» brukes litt om hverandre, men generelt skal universiteter i USA være fireårige og være forskningsinstitusjoner som tildeler minst mastergrad, mens colleger skal være tre- eller fireårige og drive mindre eller ingen forskning.Carnegie Classification of Institutions of Higher Education   – offisiell hjemmeside med kriterier. På engelsk går disse typene institusjoner under samlebetegnelser «universities and colleges», og kan være både private eller offentlig eid. Her unntas såkalte community colleges, som er toårige og faglig sett har et enkelt profesjonsfokus. Disse klassifiserer neppe til begrepet «høyere utdanning».

Historie 
De første universitetene i USA – Harvard og Yale, ble opprettet av den britiske koloniadministrasjonen for å tilby høyere utdanning og innlede forskning innen naturvitenskap, medisin og jus i den nye verden. I alt 14 høyere læresteder ble opprettet før uavhengigheten i 1779, samtlige langs østkysten. En særegen institusjon var Salem College, opprettet av Brødremenigheten (Moravian Church) og forbeholdt bare kvinnelige studenter helt til vår tid. De fleste andre kjønnsdelte læresteder har i det 20.århundre blitt kjønnsdelte

På 1700-tallet ble det opprettet overveiende private og religiøse læresteder, men også noen statlige. Flere av disse tilhører den eksklusive Ivy League-gruppen av åtte presisjeuniversiteter på østkysten.

Det var behovene for lærerutdanning som var styrende for utviklingen av høyskoler på 1800-tallet, da såkalte Normal Schools ble grunnlagt etter mønster fra de franske Ecole Normale-skolene. Et viktig vendepunkt kom i 1862, med godkjenningen av Morrill Act hvor føderale midler og landområder ble stilt til disposisjon for å opprette en teknisk og landbruksvitenskapelig høyskole i hver delstat. Disse land-grant-universitetene opprettet såkalte Agricultural Experiment Stations for å bistå landbruket lokalt, og ble spirene til senere tekniske universiteter og State universities.

Den amerikanske borgerkrigen og 1930-årene ble demografiske og finansielle nedgangstider for amerikanske universiteter. Med andre verdenskrig økte derimot behovet for universiteter sterkt, til tross for det store utskrivingen av mannskaper til frontavsnitt under krigen. Vekstperioden skyldtes store behov for teknisk utdanning til krigsindustrien, og den store økningen i kvinnelige fagarbeidere som måtte ut i arbeidsliv og industri. I 1945 kom så soldatene hjem og behovet for studieplasser økte enda mer.

Allerede på 1800-tallet begynte afroamerikanske ledere å etablere egne læresteder for svarte. I 1964 vant afroamerikanske jurister, blant dem Thurgood Marshall , en viktig seier i saken Brown vs. Board of Education, som forbød universitetene å nekte svarte studenter opptak. På denne tiden startet også en generell vekst i ungdoms studieadgang, og de store State universities fikk en rekke lokale undervisningstilbud (Extentions) hvor studerende og arbeidstakere kunne ta praktiske fagkurs på dag- eller kveldstid. Siden har tilbudet av etterutdanning og nettbasert undervisning eksplodert.

De eldste universitetene
De 35 eldste universitetene i USA, etablert før 1800, ligger alle på østkysten eller i Appalachene, og er idag også blant de kvalitativt ledende læresteder i landet (IL=Ivy League):

 Harvard University, IL, MA (1636)
 College of William and Mary, VA (1693)
 St. John's College, MD (1696) 
 Yale University, IL, CT (1701)
 University of Pennsylvania, IL, PA (1740)
 Moravian College, PA (1742)
 University of Delaware, DE (1743)
 Princeton University, IL, NJ (1746)
 Washington & Lee University, VA (1749)
 Columbia University / College, IL, NY (1754)
 Brown University, IL, RI (1764)
 Rutgers University, NJ (1766)
 Dartmouth College, IL, NH (1769)
 College of Charleston, SC (1770)
 Salem College, NC (1772)
 Hampden-Sydney College, VA (1776)
 Transylvania University, KY (1780)
 Washington & Jefferson College, PA (1781)

 Washington College, MD (1782)
  Becker College, MA (1784)
  University of Georgia, GA (1785)
  Castleton State College, VT (1787)
  Franklin & Marshall College, PA (1787)
  University of Pittsburgh, PA (1787)
  Georgetown University, DC (1789)
  University of North Carolina at Chapel Hill, NC (1789)
  University of Vermont, VT (1791)
  Williams College, MA (1793)
  Bowdoin College, ME (1794)
  Tusculum College, TN (1794)
  University of Tennessee, TN (1794)
  Union College, NY (1795)
  Hartwick College, NY (1797)
  University of Louisville, KY (1798)
  Middlebury College, VT (1800)

Av Ivy League-universitetene er det bare Cornell University (1865) som ikke er blant de eldste lærestedene i landet.

Organsiering
Universiteter og colleger i USA kan være både enkeltstående (autonome), eller knyttet sammen i et såkalt University System. Religiøse læresteder har normalt en klar konfesjonell tilknytning, og i slike tilfeller er gjerne alle landets høyere læresteder av hver konfesjon organisert i en egen organisasjon (for eksempel de katolske universitetene og collegene). Hver delstat har et folkevalgt styre som forvalter delstatens høyere læresteder.

Universitetene og collegene i USA er dessuten organisert i ulike regionale eller eierskapsorienterte medlemsorganisasjoner og forbund, på tvers av institusjonsgrensene. Dette er organisasjoner som organiserer lærestedene utfra et interessefellesskap, ikke eierskap eller idemessig tilknytning. De viktigste er:
 New England Association of Schools and Colleges – NEASC (1885) – ME, NH, VT, MA, RI, CT
 National Association of Independent Colleges and Universities – NAICU (1976) – + 1 000 private læresteder
 Association of American Universities – AAU (1900) – forskningsuniversiteter
 National Association of State Universities and Land-Grant Colleges – NASULGC (1887)
 American Association of State Colleges and Universities – AASCU (1951) – statlige læresteder
 Annapolis Group – (1993) – liberal arts-colleger

De mange delstat-eide universitetene holder tidvis meget høy kvalitet, og tiden da State universities holdt generelt lavt faglig nivå er i det store og hele over. Såkalte Public Ivy-læresteder er betegnelsen på en tretti-talls offentlig eide universiteter i USA som holder internasjonalt høy kvalitet, ofte på linje med Ivy league-universitetene. Ofte støtter føderale myndigheter (ikke minst NASA) delstatens universiteter innen forskning, og avhengig av det faglige forskningsfokus snakker man nå om land-grant-, sea-grant-, space-grant- og sun-grant-universiteter, som får eller har fått føderal støtte til forskning på henholdsvis tekniske/landbruksfag, maritime fag, romfartsfag, og energifag. 

De største universitetene
I USA er de største universitetene ofte såkalt flaggskipuniversitet for større sammenslutninger av semi-selvstendige læresteder – University Systems. De største university systems (SUNY, University of Phoenix, University of Texas, University of California, University of Wisconsin) har tidvis mer enn 200 000 studenter, ofte ved en kombinasjon av campus- og fjernundervisning. 

De enkelt-læresteder (campus) i USA som hadde høyest studenttall høsten 2006, er alle utenfor Ivy-league-gruppen og ligger i stor grad langs vestkysten og i Sørstatene. De største med studenttall over 30 000 er:

 Ohio State University, Columbus, OH – 51 818 studenter
 Arizona State University, Tempe, AZ – 51 234 studenter
 University of Florida, Gainesville, FL – 50 822 studenter
 University of Minnesota, Minneapolis, MN – 50 402 studenter
 University of Texas at Austin, Austin, TX – 49 697 studenter
 University of Central Florida, Orlando, FL – 46 719 studenter
 Michigan State University, East Lansing, MI – 45 520 studenter
 Texas A&M University, College Station, TX – 45 380 studenter
 University of South Florida, Tampa, FL – 43 636 studenter
 Penn State, University Park, PA – 42 914 studenter
 University of Illinois at Urbana, Champaign, IL – 42 728 studenter
 University of Wisconsin, Madison, WI – 41 466 studenter
 New York University, New York, NY – 40 870 studenter
 University of Michigan, Ann Arbor, MI – 40 025 studenter
 Florida State University, Tallahassee, FL – 39 973 studenter
 University of Washington, Seattle, WA – 39 524 studenter
 Purdue University, West Lafayette, IN – 39 228 studenter
 Indiana University, Bloomington, IN – 38 247 studenter
 University of California, Los Angeles, CA – 38 218 studenter
 Florida International University, Miami, FL – 37 997 studenter

 University of Arizona, Tucson, AZ – 36 805 studenter
 California State University, Fullerton, CA – 35 921 studenter
 California State University, Long Beach, CA – 35 574 studenter
 University of Maryland, College park, MD – 35 300 studenter
 California State University, Northridge, CA – 34 560 studenter
 Rutgers University, New Brunswick, NJ – 34 392 studenter
 University of Houston, Houston, TX – 34 334 studenter
 San Diego State University, San Diego, CA – 34 305 studenter
 Brigham Young University, Provo, UT – 34 185 studenter
 University of Georgia, Athens, GA – 33 959 studenter
 University of California, Berkeley, CA – 33 933 studenter
 Temple University, Philadelphia, PA – 33 865 studenter
 University of Southern California, LA, CA – 33 389 studenter
 Wayne State University, Detroit, MI – 33 136 studenter
 University of Maryland Univ Coll, Adelphi, MD – 33 096 studenter
 Boston University, Boston, MA – 31 574 studenter
 North Carolina State University, Raleigh, NC – 31 130 studenter
 Excelsior College, Albany, NY – 30 680 studenter
 Virginia Commonwealth University, Richmond, VI – 30 381 studenter

Finansiering
Alle amerikanske høyere læresteder tar skolepenger (tuition), men får også noe offentlig støtte. Læresteder eid av delstatene eller av føderale myndigheter (de militære høyskolene) har betydelig del av sine utgifter finansiert over offentlige budsjetter. Andre læresteder finansieres blant annet ved betydelige pengegaver (endowments), ofte samlet inn gjennom kampanjer ute blant rike eks-studenter og andre potensielle donorer.

De 20 lærestedene som hadde størst egenkapital (assets) basert på private pengebidrag i 2006, var:

 Harvard University – $ 28,9 mrd 
 Yale University – $ 18,0 mrd 
 Stanford University – $ 14,1 mrd 
 University of Texas – $ 13,2 mrd 
 Princeton University – $ 13,0 mrd 
 Massachusetts Institute of Technology – $ 8,4 mrd 
 Columbia University – $ 5,9 mrd 
 University of California – $ 5,7 mrd 
 University of Michigan – $ 5,7 mrd 
 Texas A&M University – $ 5,6 mrd 

 University of Pennsylvania – $ 5,3 mrd 
 Northwestern University – $ 5,1 mrd 
 Emory University – $ 4,9 mrd 
 University of Chicago – $ 4,9 mrd 
 Washington University – $ 4,7 mrd 
 Duke University – $ 4,5 mrd 
 University of Notre Dame – $ 4,4 mrd 
 Cornell University – $ 4,3 mrd 
 Rice University – $ 4,0 mrd 
 University of Virginia – $ 3,69 mrd 

De eneste Ivy league-universitetene som ikke figurerer på denne listen, er Brown University og Dartmouth College.

Opptak og studentforhold    
Opptakene ved amerikanske høyere læresteder er normalt lukket og skjer ved opptaksprøver, oftest gjennom ett av to alternative testsystemer. Scholastic Assessment Tests (SAT) administreres av nonprofit-organisasjonen College Board, og måler søkerens evner innen matematisk og verbal resonnering. Testene ble revidert i 2005. Resultatene måles på en skala fra 400 til 2 200 poeng, med gjennomsnittscore omkring 900. American College Testing (ACT) administreres av nonprofit-organisasjonen American College Testing Program i Iowa. Den brukes særlig av læresteder vest for Mississippi, og består av fire tester innen engelsk, matematikk, samfunnskunnskap og naturkunnskap. Begeg testene kritiseres for å favorisere hvite og asiatiske mannlige studenter.The New York Times Almanac 2009, side 371-373.   

Skolepenger   
Ved alle amerikanske høyere læresteder betales det skolepenger (tutition) ved siden av eksamensgebyrer m.m. (fees), med unntak av de militære høyskolene. Ved delstatenes læresteder er skolepengene gjerne US$ 3 000 – 7 000 per år, mens religiøse læresteder gjerne tar US$ 6 000 – 20 000, og private institusjoner opp til US$ 40 000 per år. I tillegg kommer internatkostnader for utenbys studenter på US$ 3 000 – 12 000. I USA har skolepengene blitt doblet fra 1995 til 2008.The New York Times Almanac 2009, side 372. ISBN 978-0-307-46045-5.   

Det har vært rettet kritikk mot det stigende prisnivået på studier ved colleger og universiteter. Presidentkandidat Barack Obama gjorde disse spørsmålene til et viktig spørsmål i sin valgkamp i 2007–08, og han lovte US$ 4 000 i fribeløp og stipender på høyere beløp.Obama for America, Change we can Believe in, Three Rivers Press, NY 2008, side 157-158. ISBN 978-0-307-46045-5.

Det finnes tre typer studiefinansiering tilgjengelig utenom egenbetaling – stipend, studielån, og arbeidsstudie-programmer. I tillegg yter føderale myndigheter en bistand til fattige studenters utgifter over et visst minimumsnivå (FAFSA), og det gis stipender fra delstater, private fond og stiftelser, noen bedrifter, og fagforeninger og organisasjoner. De aller fattigste kan søke på såkalte Federal Pell Grants og Federal Supplementary Educational Opportunity Grants. Man kan også få dekket kostnader til høyere grads studier mot verving til AmeriCorps eller som reserveoffiser (ROTC). Studielån gis enten til studenten (Stafford Loans) eller til foreldrene (PLUS Loans).The World Almanac 2008, side 401.

Utdanningsnivå og resultater
De ulike delstatene og sosi-økonomiske og etniske gruppene i USA framviser svært forskjellig utdanningsnivå og resultater i opptakstester til universiteter og colleger. Tabellen nedenfor viser utdanningsnivået og resultatene på SAT og ACT etter delstat og kjønn i USA i 2007, hvor utdanningsnivå måles for aldersgruppen over 25 år:The New York Times Almanac 2009, side 373-374.The World Almanac 2008, side 402-404.

 Delstat, gruppe 2007  Andel med high school Andel med mastergrad Gj.sn SAT matematikk Gj.sn ACT total scoreUSA  87,0  29,6  515  21,2MENN   84,9  26,3   536  21,2KVINNER   89,1  33,0   502  21,0Massachusetts  89,9  40,4  524  23,5Connecticut  88,4  36,0  516  23,2Washington  91,1  31,4  532  23,1New Hampshire  91,6  32,1  524  22,9New York  85,1  32,2  510  22,9Vermont  91,0  34,0  519  22,8Minnesota  93,0  33,5  600  22,5Maine  89,3  26,9  501  22,5Hawaii  88,7  32,3  509  22,3Iowa  90,4  24,7  613  22,3Wisconsin  91,1  24,6  600  22,3New Jersey  86,7  35,6  515  22,2California  80,8  29,8  518  22,1Nebraska  91,0  27,2  583  22,1Oregon  89,7  28,3  529  22,0Indiana  88,2  21,9  509  22,0Pennsylvania  87,5  26,6  500  22,0Kansas  90,2  31,6  590  21,9Montana  91,4  25,1  545  21,9South Dakota  89,9  25,3  604  21,9Rhode Island  84,0  30,9  502  21,8Arizona  83,1  24,5  528  21,8Utah  91,2  27,0  557  21,7Delaware  86,0  26,2  500  21,7North Dakota  88,7  28,7  617  21,6Maryland  87,2  35,7  509  21,6Ohio  88,1  23,3  544  21,6Missouri  87,1  24,3  591  21,6Wyoming  91,1  20,8  555  21,5Michigan  89,7  26,1  583  21,5Nevada  85,6  20,8  508  21,5Idaho  88,9  25,1  545  21,4Virginia  86,5  32,1  513  21,4Alaska  92,0  27,7  517  21,2North Carolina  84,2  25,6  513  21,0Oklahoma  87,5  22,9  574  20,7Tennessee  80,7  22,0  569  20,7Kentucky  79,9  20,2  562  20,7West Virginia  81,5  15,9  510  20,6Illinois  87,6  31,2  609  20,5Arkansas  82,5  19,0  568  20,5Texas  78,7  25,5  506  20,5Colorado  90,0  36,4  564  20,4Georgia  84,2  28,1  496  20,3Alabama  82,1  20,8  561  20,3New Mexico  81,8  26,7  549  20,2Louisiana  79,7  21,2  571  20,1Florida  86,7  27,2  497  19,9South Carolina  83,1  22,6  498  19,6Mississippi  81,1  21,1  541  18,9Washington D.C.  83,3  49,1  472  18,7

Se også
 Land-grant-universiteter
 Historiske svarte læresteder i USA
 Ivy League
 Public Ivy

Referanser

Eksterne lenker
 NEASC – offisiell hjemmeside (New England)
 NAICU – offisiell hjemmeside (private læresteder)
 AAU – offisiell hjemmeside (forskningsuniversiteter)
 NASULGC - hjemmeside
 AASCU – offisiell hjemmeside (statlige læresteder)
 FAFSA stipendordning  – offisiell hjemmeside
 National Center for Education Statistics – offisiell hjemmeside