Det første Wedel-ministeriet

Det første Wedel-ministeriet er en vanlig betegnelse på den norske regjeringa i perioden 1814–1836. Det har sitt navn etter et av de sentrale regjeringsmedlemmene, grev Johan Caspar Herman Wedel Jarlsberg. Det var den første regjeringa i unionen med Sverige.

Fram til parlamentarismen blei innført i 1884, var det kongen som på egen hånd utnevnte statsrådene. Disse stillingene var da lite politiske – og mer å regne som avansementsmuligheter for embetsmenn. Det var derfor ingen faste regjeringsskifter slik vi har i dag, men derimot hyppige skifter av departementssjefer. Dette blei forsterka av ordninga med ei statsrådsavdeling i Stockholm. Denne bestod av en statsminister og to statsråder. Disse to skulle skiftes ut årlig, og det blei dermed ofte flyttinger mellom Christiania og Stockholm og mellom departementene.

Ettersom både kongen og statsministeren stort sett var plassert i Stockholm, var det visekongen eller stattholderen som leda statsrådet i Christiania. Om ingen av disse posisjonene var besatt (eller vedkommende var fraværende), var det eldste statsråd som var regjeringas formann. Denne hadde den uoffisielle tittelen førstestatsråd.

19. september 1836 blei grev Wedel Jarlsberg utnevnt til stattholder, og dette regnes i kilde 2 (se nedafor) som overgangen mellom det første og det andre Wedel-ministeriet. Kilde 1 avslutter det første Wedel-ministeriet ved Wedels avgang som statsråd i 1822. Her betegnes så perioden 1822–36 som Collett/Løvenskiold-ministeriet.

 Departementsinndeling 

Fra 30. november 1814 bestod statsrådet av statsministeren og åtte statsråder, hvorav statsministeren og to statsråder fulgte kongen, og dermed stort sett befant seg i Stockholm. De øvrige seks ledet hvert sitt departement:
 1. departement: Kirke- og undervisningssaker, kulturpleie, fattigomsorg og «milde stiftelser»
 2. departement: Justissaker
 3. departement: Politisaker, fengsels-, skyss-, vei-, post- og medisinalvesenet
 4. departement: Innenrikssaker, kameralvesenet, land- og bergvesenet, skoger, fiskerier, kanaler, havner og distriktenes økonomiske saker
 5. departement: Finans-, handels- og tollsaker
 6. departement: Krigsadministrasjonen, festninger og anlegg, fyr-, los- og signalvesenet
(Dette var en annen inndeling enn under Christian Frederiks styre tidligere i 1814.)

31. mars 1815 blei det oppretta et eget departement for marinesaker. Det overtok også fyr-, los- og signalvesenet. 6. departement blei etter dette gjerne kalt Armédepartementet.

Fra 1. januar 1819 blei departementsantallet redusert til fem, og en gikk over til offisielle navn som svarte til saksfeltet:
 Departementet for kirke- og undervisningsvesenet (inkludert medisinalvesenet)
 Departementet for justis- og politivesenet
 Departementet for finans-, handels- og tollvesenet (overtok det meste av gamle 4. departements saker)
 Departementet for landmilitæretaten
 Departementet for sjømilitæretaten (overtok også havne- og kanalvesenet, samt karantenevesenet)

I mars 1822 blei Revisjonsdepartementet oppretta. For øvrig skjedde det ikke endringer under det første Wedel-minesteriet.

 Medlemmer av det første Wedel-ministeriet 

 Visekonger og stattholdere 

Embetet som visekonge var bare besatt i korte tidsrom i denne perioden:
 kronprins Carl Johan; 9.–17. november 1814 og 10. juni – 16. juli 1816
 kronprins Oscar Joseph Franz; 11. april – 1. november 1824 og 17. juni – 3. september 1833

For øvrig var følgende stattholdere i perioden (unntatt når det var visekonge i landet):
 Hans Henrik von Essen; 11. november 1814 – 2. august 1816
 Carl Carlsson Mörner; 20. august 1816 – 10. august 1818
 Johan August Sandels; 18. oktober 1818 – 26. november 1827
 Baltzar Bogislaus von Platen; 26. november 1827 – 6. desember 1829
Resten av perioden stod embetet ubesatt.

 Statsministre og statsråder 

I nedstående tabell benyttes departementsbetegnelser med navn (ikke nummer) for heile perioden. Med «Stockholm» menes statsråd ved statsrådsavdelinga i Stockholm. (+) indikerer at vedkommende leda to departement. «Neste» betyr at vedkommende fortsatte i samme posisjon i det andre Wedel-ministeriet. 

NavnDepartementFraTilMerknadStatsministre i StockholmPeder Ankerstatsminister18.11.181401.07.1822Avskjed denne datoMatthias Otto Leth Sommerhielmstatsminister01.07.182215.11.1827Permittert fra juni 1827 til sin død i novemberSeverin Løvenskioldstatsminister10.07.1828nesteStatsråderMarcus Gjøe Rosenkrantzførstestatsråd uten portefølje11.11.181431.01.1815Avskjed denne datoMatthias Otto Leth SommerhielmJustisdepartementet11.11.1814juni 1815Førstestatsråd fra 31.01.1815 til han blei statsministerStockholmjuni 1815sep 1816Justisdepartementetsep 1816mai 1817Stockholmmai 1817aug 1818Armédepartementetokt 1818mai 1819Stockholmmai 1819mai 1820Marinedepartementetsep 1820aug 1821Stockholmaug 182101.07.1822Deretter statsministerJonas CollettIndredepartementet11.11.1814april 1816Stockholmapril 1816mai 1817Indredepartementetmai 181701.01.1819Nedlagt ved endringer i departementsstrukturenFinansdepartementetokt 1818nov 1818(+)uten portefølje01.01.1819mai 1819Armédepartementetmai 1819okt 1819Kirkedepartementetokt 1819sep 1820Marinedepartementetmai 1820sep 1820(+)Stockholmsep 1820aug 1821uten porteføljeaug 182101.01.1822Finansdepartementet01.01.182210.11.1836Bestyrte departementet fram til 17.12.1836 (altså delvis i det andre Wedel-ministeriet)Førstestatsråd fra 01.07.1822Niels Aalluten portefølje11.11.181428.11.1814Avskjed denne datoCarsten Tank Anker11.11.181405.05.1815Tiltrådte aldri på grunn av diplomatisk oppdrag i LondonHerman Wedel JarlsbergFinansdepartementet18.11.1814aug 1816Permittert august 1816Indredepartementetapril 1816aug 1816(+)Finansdepartementetokt 1816okt 1818Permittert oktober 1818Indredepartementetokt 1816mai 1817(+)Finansdepartementetnov 181801.01.1822Permittert 1. januar 1822; avskjed 03.10.1822Diderik HegermannKrigsdepartementet18.11.181431.03.1815Departementet delt i Armédepartementet og MarinedepartementetArmédepartementet31.03.181504.05.1816Avskjed denne datoNiels TreschowKirkedepartementet18.11.1814sep 1816Kilde 2 (se under) oppgir at Treschow blei utnevnt til statsråd 18.11, men til sjef for Kirkedept først 30.11Stockholmsep 181627.10.1817Kirkedepartementetnov 1817okt 1819Stockholmokt 1819sep 1820Kirkedepartementetsep 182009.07.1822Posisjon fra juli til desember framgår ikke av kildeneStockholmdes 1822apr 1823Kirkedepartementetapr 182328.06.1825Avskjed denne datoChristian Adolph DiriksPolitidepartementet18.11.1814mai 1817Justisdepartementetjuni 1815sep 1816(+)Justisdepartementetmai 1817okt 1817Politidepartementet18.10.181728.01.1818Justisdepartementetmars 181816.09.1825(+)Politidepartementet04.03.181801.01.1819Nedlagt ved innføring av ny departementsstrukturKirkedepartementet16.09.182510.11.1836Avskjed denne datoChristian KrohgStockholmfeb 1815		april 1816Utnevnt 18.11.1814, men tiltrådte seinere; permisjon fra april 1816Indredepartementetaug 1816okt 1816Finansdepartementetaug 1816okt 1816(+)Kirkedepartementetsep 1816nov 1817(+)Politidepartementetmai 181718.10.1817(+)Justisdepartementetokt 1817mars 1818(+)Politidepartementet28.01.181804.03.1818(+)uten porteføljemars 181810.10.1818Avskjed denne datoPeter MotzfeldtStockholm18.11.1814juni 1815PermittertArmédepartementet04.05.1816okt 1818Stockholmokt 1818okt 1819Armédepartementetokt 181915.06.1822Revisjonsdepartementet23.03.182201.05.1824(+) Nyoppretta departementStockholmmai 1824mai 1825Revisjonsdepartementetmai 1825sep 1828Posisjon fra september til november framgår ikke av kildeneStockholmnov 182830.10.1829Revisjonsdepartementetnov 1829juni 1831Stockholmjuni 1831aug 1832Revisjonsdepartementetaug 1832sep 1834Stockholmsep 1834sep 1835Revisjonsdepartementetsep 1835nesteSeverin Løvenskiold28.11.18141817Fungerte som sendemann til Danmark; avskjed 1817statsminister, se overThomas FastingMarinedepartementet31.05.1815nov 1817Nyoppretta departementStockholmnov 1817des 1818Marinedepartementetdes 1818mai 1820Stockholmmai 1820aug 1821Marinedepartementetaug 1821aug 1824Revisjonsdepartementet01.05.182421.05.1824(+)Stockholmaug 1824sep 1825Marinedepartementet16.09.1825sep 1826Stockholmsep 1826okt 1827Marinedepartementetokt 1827jan 1830Armédepartementetdes 1828jan 1830(+)Stockholmjan 1830jan 1831Marinedepartementetjan 1831juli 1833Armédepartementetaug 1832juli 1833(+)Stockholmjuli 1833sep 1834Marinedepartementetsep 1834mai 1836Stockholmjuni 1836nesteJens Schow FabriciusMarinedepartementetnov 1817des 1818Konstituert; se ellers merknad under tabellenNicolai Johan Lohmann KrogStockholm23.08.182115.06.1822KonstituertArmédepartementet15.06.1822okt 1825Stockholmokt 1825sep 1826Armédepartementetsep 1826des 1828Stockholmdes 1828jan 1830Armédepartementetjan 1830aug 1832Marinedepartementetjan 1830jan 1831(+)Revisjonsdepartementetjuni 1831jan 1832(+)Stockholmaug 1832juli 1833Armédepartementetjuli 1833mai 1835Marinedepartementetjuli 1833sep 1834(+)Stockholmmai 183528.04.1836Armédepartementetmai 1836nesteMarinedepartementetmai 183617.12.1836(+)Poul Christian HolstKirkedepartementet09.07.1822april 1823Stockholmapril 1823aug 1824Marinedepartementetaug 182416.09.1825Kirkedepartementet28.06.182516.09.1825(+)Justisdepartementet16.09.1825sep 1826Stockholmsep 1826sep 1827Justisdepartementetsep 1827aug 1832Stockholmaug 1832aug 1833Justisdepartementetaug 1833mai 1836Stockholmjuni 1836nesteHans Hagerup Falbekonstituert statsråd16.10.1822Kilde 1 oppgir konstitusjonsdatoen til 16. novemberStockholmdes 1822mai 1824Utnevnt 19.07.1823Revisjonsdepartementet21.05.1824mai 1825Stockholmmai 1825sep 1826Marinedepartementetsep 1826okt 1827Stockholm okt 1827sep 1828Revisjonsdepartementetsep 1828nov 1829Stockholmnov 182917.10.1830Døde denne datoPaul Hansen BirchStockholmjuli 1822sept 1822KonstituertMathias HagerupStockholmjuli 1822sept 1822KonstituertJørgen Herman VogtArmédepartementet16.09.1825sep 1826Tiltrådte som sjef i oktober 1825Justisdepartementetsep 1826sep 1827Stockholmsep 1827jan 1829Permittert; tilbake i tjeneste 10.11.1836 (det andre Wedel-ministeriet)Frederik Gottschalk Heltzen DueStockholmsep 1828nov 1828KonstituertStockholm28.04.1836juni 1836KonstituertValentin Christian Wilhelm SibbernStockholm17.10.1830jan 1832Tiltrådte 08.11.1830Revisjonsdepartementetjan 1832aug 1832Justisdepartementetaug 1832aug 1833Stockholmaug 1833sep 1834Revisjonsdepartementetsep 1834sep 1835Armédepartementetmai 1835mai 1836(+)Justisdepartementetmai 1836neste

Merknad: Fra november 1814 foredro Fabricius, som var sjef for sjøkrigskollegiet, marinesaker for statsrådet. Marinedepartementet blei oppretta først 31. mars 1815.

 Statssekretærer 

Statssekretær var embetstittelen for sekretæren for statsrådsavdelinga i Christiania. Ved avdelinga i Stockholm var det et tilsvarende embete som først hadde tittelen ekspedisjonssekretær, men fra 9. juli 1822 til 15. mars 1841 statssekretær. Videre fantes fra 1829 i Christiania et deltidsembete som «sekretær hos Den norske regjerings formann».

Statssekretærer i Christiania var:
 Poul Christian Holst; fra 28.11.1814 til han blei statsråd 09.07.1822, men med permisjon 1817–1821
 Ludvig Stoud Platou; konstituert i Holsts permisjonstid
 Jørgen Herman Vogt; fra 09.07.1822 til han blei statsråd 16.09.1825
 Ludvig Stoud Platou; fra 16.09.1825 til sin død 30.11.1833
 Georg Jacob Bull; fra 06.05.1834 til 21.09.1836

Ekspedisjonssekretærer/statssekretærer i Stockholm var:
 Mathias Hagerup; fra 18.11.1814 til sin død 01.10.1822
 Frederik Gottschalk Heltzen Due; fra 03.10.1822 og over i det andre Wedel-ministeriet

Sekretær hos den norske regjerings formann var:
 Christian Holst; fra 04.07.1829 og over i det andre Wedel-ministeriet

 Kort om bakgrunnen for en del statsrådsskifter 

Hans Henrik von Essen blei utnevnt til stattholder 11. november 1814. Samtidig fikk Sommerhielm, Collett, Rosenkrantz og Aall fra det forrige statsrådet stadfesta sine stillinger.

18. november utnevnte kronprins Carl Johan nye statsråder: Anker, Motzfeldt, Treschow, Diriks, Wedel Jarlsberg, Hegermann, Krohg og Løvenskiold. Wedel var en sentral rådgiver for kronprinsen i dette. Det er verdt å merke seg at Wedel, som sjøl var unionstilhenger, tok hensyn til at hans side hadde lidt nederlag ved stortingsvalget. Det var derfor bare tre klare unionsmenn i regjeringa: Wedel, Anker og Treschow (pluss den titulære statsråd Løvenskiold).

Da Sommerhielm døde i 1827, var det vanskelig å skaffe en etterfølger som norsk statsminister i Stockholm. Både Wedel, Collett, Sibbern og Wilhelm Frimann Koren Christie fikk tilbud, men takka nei. Løvenskiold aksepterte så, men han var svært upopulær i norske kretser.

I 1833 nekta kong Karl Johan å sanksjonere et stortingsvedtak om kommunalt sjølstyre. Forslaget kom opp igjen i 1836. Kongen ville da oppløse Stortinget før det fikk fatta vedtak. Det var bare Løvenskiold i regjeringa som støtta dette. Odelstinget rakk å samles og reiste 8. juli 1836 riksrettssak mot Løvenskiold. Fem timer etter blei Stortinget oppløst.

Kongen var svært misfornøyd og gav Collett, som hadde samarbeidd med Stortinget, avskjed. Også Diriks fikk avskjed, men det er uklart hvor stor sammenheng det hadde med stridighetene. Samtidig utnevnte kongen Wedel til ny stattholder (og leder av regjeringskollegiet), etter at dette embetet hadde stått ledig i sju år.

8. september idømte Riksretten Løvenskiold en bot på 1000 speciedaler pluss saksomkostninger. Han søkte avskjed, men kongen nekta å innvilge dette.

Se også
 Norges regjeringer

 Kilder 

 (1) Jan Debes: Det norske statsråd 1814–1949, Cammermeyer, Oslo 1950
 (2) Det norske statsråd 1814–1945, Statsministerens kontor, Oslo 1996

Wedel1