Multikulturalisme

Ulike definisjoner

Ifølge multikulturalismen kan et samfunn være godt integrert og harmonisk selv om individene i samfunnet har svært ulike ideer om hva det gode liv er. En multikulturell samfunnsorden er med andre ord et samfunn der mindretallet deltar med like rettigheter og plikter uten å måtte oppgi sine nasjonale, kulturelle eller religiøse særtrekk.Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter Tilhengere av multikulturalisme hevder at en ikke kan bruke sin egen kultur som målestokk på hvor gode andre kulturer er. Tilhengere av multikulturalisme hevder at en kultur blir rikere av å være i kontakt med andre kulturer.

Multikulturalisme kritiseres ofte for at det vil kunne hindre minoriteters integrering og svekke individenes frihet om alle grupper kun forholder seg til det de oppfatter som egen kultur, uten å tilpasse seg majoritetskulturen.aftenposten.no Individets frihet kronikk av Thomas Hylland Eriksen 01.08.2011 Dessuten kan multikulturalistisk politikk gi minoriteter særretter som kan gå på bekostning av (det menneskerettslige) prinsippet om at alle individer skal ha like rettigheter og plikter. Multikulturalisme er ikke det samme som kulturrelativisme.NOU 2011:14 Bedre integrering

I politisk debatt er de sterkeste motstanderne av multikulturalisme ofte tilhengere av det de oppfatter som nasjonal identitet som følge av etnisk homogenitet, assimilering eller isolasjon fra andre kulturer. De oppfatter seg da gjerne som patrioter, nasjonalister eller forsvarere av vestlige verdier eller vestlig kultur.

Innføring av religionsfrihet er et viktig eksempel på at multikulturalisme har fått gjennomslag i lover. Ordene «multikulturell» og «multikulturalisme» har forskjellig betydning. Et multikulturelt samfunn er et samfunn som består av ulike kulturer. Multikulturalisme betegner derimot en politikk som respekterer og fremmer de ulike kulturene. Innen politikk refererer multikulturalisme ofte til tiltak som innebærer et krav til staten om å anerkjenne og gi støtte til bevaring av ulike kulturer.Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter Multikulturalisme  2.5 Begreper og definisjoner

I NOU 2011:14 Bedre integrering, avgitt til Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet 14. juni 2011, diskuteres begrepet «multikulturalisme» slik:

«Multikulturalisme er definert som en modell for sameksistens i «sammensatte samfunn» som tar utgangspunkt i kollektivitet. Men enheten er ikke en felles nasjon med felles verdier, men de ulike kulturer som eksisterer i et territorium fungerer parallelt og er likestilt, det være seg flertallsbefolkning, urfolk, historiske nasjonale mindretall eller nye grupper med innvandrere. Staten skal være nøytral og ikke bygge på spesielle verdier.»

Dette perspektivet har blitt kritisert på flere punkter: Det kan overdrive forskjellene og unnlate å hente fram felles sosiale og politiske interesser på tvers av gruppene. Det kan bidra til å- «fryse» en gruppe fast og gjøre forandring vanskelig. Multikulturalisme er ikke identisk med et syn som er verdinøytralt/verdirelativt og som hevder at alle kulturelle praksiser er like bra eller ønskelige, men kan åpne for dette. Som en konsekvens kan da sosiale eller andre ulikheter «unnskyldes» med at det er en annen kultur og at det dermed er andre verdier som gjelder for de berørte personene. Videre kan slike teorier/politikk kritiseres for å gi kulturelle kollektiver forrang på bekostning av individer, og at årsaksforklaringer søkes i kultur og ikke i andre forhold. 14
Det flerkulturelle Norge må ses i et større perspektiv. Vårt samfunn består av flere grupper, bl.a. det såkalte «norske flertallet» eller majoriteten og urbefolkningen (samene), og flere nasjonale minoriteter med historiske røtter i Norge, foruten innvandrere som har kommet til Norge i nyere tid. Det er også viktig å huske på at det flerkulturelle samfunnet på ulike måter påvirkes av at Norge er en del av en stadig mer globalisert verden. Alle gruppene i landet opplever derfor ulike former for kulturell og politisk påvirkning fra krefter utenfor det norske samfunnet.»NOU 2011:14 Bedre integrering

Termen multikulturalisme ble først brukt i Canada i 1971 for å beskrive et uttalt politisk mål om å støtte og bevare den karakteristiske kulturarven til landets ulike minoritetsgrupper.Sosiologiforeningen.no: Har vi multikulturalisme?

 Se også  
 Relativisme 
 Identitetspolitikk
 Nasjonalisme
 Raselære

 Referanser  

 Litteratur  
 Jens-Martin Eriksen og Frederik Stjernfelt Adskillelsens politikk multikulturalisme – ideologi og virkelighet oversatt fra dansk av Morten Gaustad. Forlaget Press 2009 
 Randi Gressgård Fra identitet til forskjell (multikulturalismens idémessige fundament, med vekt på flerkulturell dialog) Scandinavian Academic Press 2005 
 Thomas Krogh Skal minoriteter ha rettigheter? Debatten om multikulturalisme og minoritetsrettigheter innenfor nyere politisk teori Mastergradsoppgave i idéhistorie, Universitetet i Oslo 2006
 Bente Puntervold Bø (red.) Multikulturell teori og flerkulturelle praksiser artikler om norsk minoritetspolitikk Abstrakt forlag 2011 

 Eksterne lenker 

 Thomas Hylland Eriksen Identitetspolitikk splitter Morgenbladet 2009
 «Multikulturalism leder till elände», kronikk fra avisen Dagens Nyheter (svensk)
 Det flerkulturelle Norge mellom 1500 og 1800, om innvandring til Norge i tidlig moderne tid, artikkel hos Norgeshistorie.no

Kategori:Sosialantropologi
Kategori:Nasjonalisme
Kategori:Politikk