Afrikaans’ grammatikk

Afrikaans' grammatikk er veldig analytisk – det kan faktisk sies å være det mest analytiske av de indoeuropeiske språkene. Sammenlignet med de fleste andre indoeuropeiske språk er verbbøyningene i afrikaans relativt enkle.


 Morfologi 
Verb
Det er for eksempel ingen forskjell mellom infinitivs- og presensformen av verb, med unntak av disse verbene:

 infinitivsform Norsk nåtids angivende formwees  være  ishê  ha  het

Videre bøyes ikke verb forskjellig ettersom hva subjektet er, som på norsk. For eksempel,

 Afrikaans Nederlandsk Norskek is  ik ben  jeg erjy/u is  jij/U bent  du erhy/sy/dit is  hij/zij/het is  han/hun/det erons is  wij zijn  vi erjulle is  jullie zijn  dere erhulle is  zij zijn  de er

For de fleste verb er preteritum (f.eks. jeg så) blitt fullstendig byttet ut med perfektum (f.eks. jeg har sett). Den eneste vanlige unntaket til dette er de modale hjelpeverbene (se følgende tabell) og verbet wees «være» (preteritumsform was)

Modale hjelpeverb nåtidsform preteritumsform Afrikaans Nederlandsk (3sg) Norsk Afrikaans Nederlandsk (3sg) Norskkan  kan  kan  kon  kon  kunnesal  zal  kommer til/skal  sou  zou  ville/burdemoet  moet   må/bør  moes  moest  måtte/burdemag  mag  kan  mog  mocht  fikk lov tilwil  wil  ønske  wou  wilde / wou  ønsket

De følgende tre fulle verbene har også (sjeldent brukt) preteritumsformer:
 Afrikaans Nederlandsk (3sg) Norsk presens  preteritum  presens  preteritumdink  dag/dog  denkt  dacht  tenke het  had  heeft  had  ha weet  wis  weet   wist  vite

Moderne afrikaans mangler også preteritum perfektum (f.eks. jeg hadde gått). Istedenfor er preteritum perfektum, som preteritum, uttrykt ved bruk av perfektum.

Perfektum konstrueres med hjelpeverbet het + perfektum partisipp, som – unntatt for verb med prefiks som ver- og ont- (verkoop, ontmoet er begge infinitv og perfektum partisipp) – vanligvis er formet ved å legge til prefikset ge- til verbets infinitivs-/presensform. For eksempel,

Ek breek – jeg ødelegger
Ek het gebreek – jeg ødela, jeg har ødelagt, jeg hadde ødelagt

Futurumsformen er i rekkefølge indikert ved bruk av hjelpeverbet sal + infinitiv. For eksempel,

Ek sal kom – Jeg skal komme

Betingelsen er indikert ved preteritumsformen sou + infinitiv. For eksempel,

Ek sou kom – jeg ville komme (eller nærmere jeg burde komme)

I likhet med andre germanske språk har afrikaans også en analytisk passiv stemme som formes i tiden presens ved å bruke hjelpeverbet word + perfektum partisipp, og, i fortid, ved å bruke hjelpeverbet is + perfektum partisipp. For eksempel,

Dit word gemaak – Det blir gjort
Dit is (Dis) gemaak – Det er gjort, det var gjort, det har blitt gjort (så det allerede eksisterer)

Formell afrikaans har også konstruksjonen was gemaak i skreven form, for å indikere tiden pluskvamperfektum, som i denne sammenhengen korresponderer til har blitt gjort. Det er likevel uklart hvorvidt det faktisk er en forskjell mellom is gemaak og was gemaak nåtildags, i dagligdags bruk av afrikaans.

Substantiv
Til motsetning av nederlandsk har ikke substantiv i afrikaans grammatiske kjønn, men det er forskjell mellom entalls- og flertallsformene av substantiv. Den mest vanlige flertallsmerkeren er suffikset -e, men flere vanlige substantiv former sin flertallsform ved å legge til en -s isteden. Et antall vanlige substantiv har uregelrette flertallsformer:

 Norsk Afrikaans Nederlandskbarn, barn  kind, kinders  kind, kinderenkvinne, kvinner  vrou, vrouens (vroue)  vrouw, vrouwenskjorte, skjorter  hemp, hemde  hemd, hemden

Det eksisterer ingen kasusforskjell for substantiv, adjektiv og artikler.

 bestemte artikler Bestemte artikler Norsk Afrikaans Nederlandsk Norsk Afrikaans Nederlandsk en/ei/et  'n  een/'n  suffiks -en/-a/-et  die  de/het

Adjektiv
Adjektiv derimot kan bøyes når de kommer foran et substantiv. Som en generell regel er flerstavelsesadjektiv vanligvis bøyd når de brukes som attributive adjektiv. Enstavelsesattributive adjektiv kan kanskje eller kanskje ikke bøyes likevel, det spørs for det meste på et sett med heller komplekse fonologiske regler. Når et adjektiv bøyes så får det vanligvis endingen -e og en serie morfologiske endringer kan følge. For eksempel, den siste t-en som følger en /x/-lyd, som forsvinner i ubøyede adjektiv som reg (jf. nederlandsk recht), er gjeninnført når adjektivet er bøyd (regte). En lignende fenomen gjelder apokopen av t etter /s/. For eksempel blir adjektivet vas til vaste når det bøyes. Omvendt så mister adjektiv som ender med -d (uttalt /t/) eller -g (uttalt /x/) etter en lang vokal eller diftong -d og -g når de bøyes. For eksempel, se på den bøyede formen av:

Predikativ  Norsk  Attributiv  Merknadergoed  godt  goeielaag  lav   laehoog  høy   hoë (dieresisen brukt her for å merke vokalsammenstøtet)

I noen usedvanlige tilfeller, etter sammentrekking av ord av den intervokaliske konsonanten, er det også en ytterligere aposkope av bøyningsmarkøren. For eksempel,

oud (gammel) – ou (når det kommer foran et substantiv)

For å snakke i store trekk, de samme morfologiske endringene som gjelder bøyede adjektiv gjelder også i formasjonen av flertallsformen av substantiv. For eksempe, flertallsformen av vraag (spørsmål) er vrae (spørsmål).

Personlige pronomen
Spor etter kasusforskjeller henger fortsatt igjen for enkelte personlige pronomen. For eksempel,

 Personlige pronomen Subjektive pronomen Objektive pronomen Afrikaans Nederlandsk Norsk Afrikaans Nederlandsk Norskek  ik  jeg  my  mij/me  megjy/u  jij/U  du  jou/u  jou/U  deghy/sy/dit  hij/zij/het  han/hun/det  hom/haar/dit  hem/haar/het  ham/henne/detons  wij  vi  ons  ons  ossjulle  jullie  dere  julle  jullie  derehulle  zij*  de  hulle  hen  dem

*Legg merke til at hullie og zullie er brukt istedenfor zij (subjekt, tredjeperson flertall) i flere dialekter i nederlandsk.

Det er ingen kasusforskjell for ons, julle og hulle.
Det er ofte ingen forskjell mellom objektive pronomen og eiendomspronomen når de blir brukt foran substantiv. For eksempel,

my – min, meg
ons – våre (den alternative formen onse er nå ansett som foreldet)

Et unntak til den foregående regelen er tredjeperson entall, hvor afrikaans klart gjør forskjell mellom hom (ham) og sy (hans). Likeledes, det nøytrale pronomenet dit (den/det, subjekt eller objekt) er skillet fra det eiendommelige sy (dets). For tredjeperson flertall-pronomen, hvor hulle også kan bety deres, blir en avvikende hul ofte brukt i praksis for å gjøre forskjell mellom deres og de/dem. Likeledes når julle betyr deres godtar en avvikende jul.

Syntaks

Ordstilling
Afrikaans har en streng ordstilling, beskrevet av mange sørafrikanske tekstbøker ved å bruke den såkalte STOMPI-regelen. Navnet på regelen indikerer rekkefølgen som de forskjellige delene av setningen skal komme i.

 STOMPI-regelen S  v1  T  O  M  P  v2  I Subjekt  Første verb  Tid  Objekt  Måte  Plassering  Andre verb  Infinitiv

Ordstillingen i afrikaans følger hovedsakelig de samme reglene som i nederlandsk: i hovedsetninger så kommer det endelige verbet i «andre posisjon» (V2-ordstilling), mens underordnende setninger (f.eks. bisetninger og relative setninger) har subjekt-objekt-verb-rekkefølge, med verbet ved (eller nære) enden av setningen.

 Afrikaans Nederlandsk NorskHy is siek.  Hij is ziek.  Han er syk.Ek weet dat hy siek is.  Ik weet dat hij ziek is.  Jeg vet at han er syk.

Som i nederlandsk og tysk så kommer infinitiv og perfektum partisipp på siste plassen i hovedsetninger, avskilt fra det korresponderende hjelpeverbet. For eksempel,

Afrikaans: Hy het 'n huis gekoop.
Nederlandsk: Hij heeft een huis gekocht.
Norsk: Han kjøpte/har kjøpt et hus.

Relative setninger begynner vanligvis med pronomet «wat», brukt både for personlig og ikke-personlig fortid. For eksempel,

Afrikaans: Die man wat hier gebly het was 'n Amerikaner.
Nederlandsk: De man die hier bleef was een Amerikaan.
Norsk: Mannen som var her, var amerikaner.

Alternativt kan en relativ setning begynne med en preposisjon + «wie» når man viser til personlig fortid, eller en sammenklebing mellom «waar» og en preposisjon når man viser til ikke-personlig fortid.

Dobbel nektelse
En særegenhet med afrikaans er dets bruk av dobbel nektelse, noe som er sjeldent i andre vestgermanske standardspråk. For eksempel,

 Afrikaans: Hy kan nie Afrikaans praat nie. (bokstavelig oversatt Han kan ikke Afrikaans snakke ikke.)
 Nederlandsk: Hij kan niet Afrikaans praten.
 Norsk: Han kan ikke snakke afrikaans.

Både fransk og khoisansk avstamming har blitt foreslått som opphav til dobbel nektelse i afrikaans. Mens man fortsatt kan finne dobbel nektelse i lav-franske dialekter i Vest-Flandern og i noen «isolerte» landsbyer sentralt i Nederland (f.eks. Garderen), så har det en annen form, som ikke finnes i afrikaans. Følgende er et eksempel:

 Afrikaans Nederlandsk NorskEk wil dit nie doen nie.* (bokstavelig oversatt Jeg vil det ikke gjøre ikke.) Ik wil dit niet doen.  Jeg vil ikke gjøre dette.

*Sammelign med «Ek wil nie dit doen nie», som klarere viser oversettelsesendringer til «Jeg vil ikke gjøre dette.»

-ne var den gammelfranske måten å benekte på, men det har blitt foreslått at siden -ne ble veldig ikke-muntlig så var nie eller niet nødvendig for å fullføre -ne. Med tiden så forsvant -ne i de fleste lavfransk-hollandske dialekter.

Den doble nektelseskonstruksjonen har blitt fullstendig grammatisert i standard afrikaans og dens ordentlige bruk gir et sett av ganske komplekse regler, som eksempelet nedenfor viser:

 Afrikaans Nederlandsk NorskEk het nie geweet dat hy sou kom nie.  Ik heb het niet geweten dat hij zou komen.1  Jeg visste ikke at han ville komme.Ek het geweet dat hy nie sou kom nie.  Ik heb het geweten dat hij niet zou komen.²  Jeg visste at han ikke ville komme.Ek het nie geweet dat hy nie sou kom nie.  Ik heb het niet geweten dat hij niet zou komen.³  Jeg visste ikke at han ikke ville komme.Hy sal nie kom nie, want hy is siek.  Hij zal niet komen, want hij is ziek.4  Han kommer ikke fordi han er syk.Dis (Dit is) nie so moeilik om Afrikaans te leer nie.  Het is niet moeilijk om Afrikaans te leren.  Det er ikke så vanskelig å lære afrikaans.

Ordet het på nederlandsk korresponderer ikke med het i afrikaans. Het på nederlandsk betyr den/det på norsk. Det nederlandske ordet som korresponderer med het på afrikaans (i disse kasusene) er heb.

Merk deg at i disse kasusene ville de fleste nederlandsktalende istedenfor si:

 Nr. Nederlandsk Norsk 1 Ik wist niet dat hij zou komen.  Jeg visste ikke at han ville komme.2  Ik wist dat hij niet zou komen.  Jeg visste at han ikke ville komme.3  Ik wist niet dat hij niet zou komen.  Jeg visste ikke at han ikke ville komme.4  Hij komt niet, want hij is ziek. (eller mer vanlig Hij komt niet omdat hij ziek is.)  Han kommer ikke fordi han er syk.

En merkverdig unntakelse til dette er bruken av nektende grammatikkform som sammenfaller med nektelse i norsk presens partisipp. I disse kasusene er det kun en enkelt nektelse.

 Afrikaans NorskHy is in hospitaal, maar hy eet nie. (bokstavelig oversatt … han spiser ikke.)   Han er på sykehuset, men han spiser ikke. 

En må legge merk til at enkelte ord i afrikaans oppstår på grunn av grammatikk. For eksempel moet nie, som bokstavelig talt betyr må ikke, blir vanligvis moenie; selv om man ikke må skrive eller si det slik, vil praktisk talt alle afrikaanstalende endre de to ordene til moenie.

 Kilder 


 Se også 

Se også
Garpegenitiv

Kategori:Afrikaans
Kategori:Grammatikk etter språk