KMS

Knowledge Management System (KMS) er et hypermediesystem som ble utviklet på 80-tallet. Det var en kommersiell utgave av det tekstbaserte ZOG systemet, som ble utviklet på Carneige Mellon University. ZOG er kjent for å ha håndtert en av de største pre-Web hypermedie strukturer.

Datamodell
En KMS database består av en rekke frames, som har en fast størrelse på 1132 x 805 piksler. Et frame er igjen oppbygget av items, som er enheter av tekst, bilder og grafikk som kan plasseres fritt på frames. KMS er bygget opp som en hierarkisk trestruktur, hvor frames grupperes i framesets og et frame hierarki er bygget opp med links (tree items). Det er enkelt å navigere frem og tilbake i treet, ved hjelp av en lett tilgjengelig back funksjon. Det benyttes en fil per frame i hierarkiet, disse er som sagt gruppert i framesets, og databasen kan inneholde så mange framesets som det er lagringsplass til. Man har og mulighet til å lage programmer i KMS som da typisk tok framesets som input og gav framesets som output. Et link i KSM var innleiret som i WWW. Et link er altså en attributt på et item, og det finnes tre link-typer: tree item (alminnelig linket item), annotation item (kan gå på tvers av trærne), og action item (kjører et program). Man linket da fra et item (source) til en frame (destination).

Interface
Systemet bygger på WYSIWYG-prinsippet. En typisk side opptar en halv frame, så to frames vises ved siden av hverandre i default view. Det er ingen mulighet for scrolling, fordi all informasjon er synlig på skjermen på en gang. Det kan minne om en slide i PowerPoint presentasjoner.
Et mål med KMS var å lage en mest mulig effektiv brukergrenseflate. Dette ble gjort ved å bruke en kontekstsensitiv mus med tre knapper. Dvs. knappenes betydning endret seg alt etter hvor man pekte, noe som ble vist i en slags tabell under musepekersymbolet. Dette gjorde blant annet at man meget hurtig kunne opprette links, kun med ett museklikk. Det var også hurtig å følge links med ”GoTo” funksjonen som kom frem når man holdt musen over linket. Den tidligere nevnte back-funksjonen var også en slik funksjon. Man kunne altså bevege seg meget hurtig mellom de forskjellige frames. Så mye som 90% av alle funksjoner kunne utføres med enkle museklikk.

Samarbeidstøtte
KSM hadde også god støtte for samarbeid. Man hadde mulighet for å ”fryse” en frame og lagre dette, slik at man senere kan gå tilbake til denne utgaven/versjonen.  De brukte noe kalt optimistisk concurrency kontroll for å unngå locking. Fordi det var meget lite sannsynlig at to arbeidet på samme frame samtidig, lot de være å låse en frame dersom noen arbeidet med den, så var det heller opp til den brukeren som endret et allerede endret frame, å få disse to versjoner flettet sammen. Det var mulig å beskytte frames ved å sette rettigheter på dem, men det ble sjeldent brukt.

Kategori:internett