Avataṃsakasūtraen

Avataṃsakasūtraen (sanskrit; devanāgarī: अवतम्सक सूत्र, tibetansk: སངས་རྒྱས་ཕལ་པོ་ཆེ་ཞེས-བྱ-བ་ཤིནཊུ-རྒྱས་པ་ཆེན་པོའི་མདོ, wylie: Sangs-rgyas phal-po-che zhes-bya-ba shin-tu-rgyas pa chen po’i mdo, mongolsk: Olangki burqan neretü masida delgeregsen yeke sudur, kinesisk: 大方廣佛華嚴經, pinyin: Dàfāngguăngfó huáyán jīng, koreansk: 대방광불화엄경, forkortet: 화엄경, hangul: Daebanggwang bulhwaeom gyeong, forkortet: Hwa-eom gyeong, japansk: けごんぎょう, rōmaji: Kegon kyō, vietnamesisk: Đại phương quảng phật hoa nghiêm kinh) er en hellig tekst innenfor mahāyānabuddhismen. Den er den nest største av mahāyānatekstene, og i størrelse er den bare overgått av den store prajñāpāramitāsūtraen i 100 000 vers. Sūtraen har hatt enorm innflytelse på østasiatisk buddhisme.

Avataṃsaka er sanskrit og betyr «blomsterkrans». Teksten fremmer et holistisk verdensbilde: Alle ting og fenomener inneholder hverandre, gjennomtrenger hverandre og er innbyrdes avhengig av hverandre, liksom blomstene i en blomsterkrans. Intet element har en adskilt eller uavhengig eksistens utenfor helheten og hvert element inneholder en kopi av helheten. Hvert element reflekterer alle de andre liksom et nettverk av perler. Blant metaforene som brukes i teksten er Indras nett.

To av kapitlene utgjør omkring 1/3 av hele teksten og er bevart på sanskrit som egne tekster: Daśabhūmikasūtraen og Gaņdhavyūasūtraen. Den sistnevnte utgjør mer enn 1/4 av teksten. Lingvistiske bevis antyder en opprinnelse i Sør-India i det første århundre e.Kr., men der er også indre bevis som antyder en sentralasiatisk opprinnelse. Den tibetanske oversettelsen har 45 kapitler og er den mest komplette. Oversettelsen var basert på et manuskript på sanskrit fra Nepal i 39 000 vers, og ble foretatt mellom 878 e.Kr. og 901 e.Kr. i tempelkomplekset Samye i nærheten av Lhasa. Den omfatter fra 4 til 6 bind, i ulike utgaver av tekstsamlingen Kangyur i den tibetanske buddhistiske kanon.

To relativt komplette kinesiske oversettelser er basert på manuskripter fra oasebyen Khotan i det sentrale Asia. Den første ble foretatt i årene 418–421 e.Kr. og bestod av 34 kapitler og 60 bokruller. Den andre ble foretatt i år 699 e.Kr. på oppfordring av keiserinne Wǔ Zétiān (624–725) og omfattet 39 kapitler i 80 bokruller. En tredje større oversettelse fra årene 796–798 e.Kr. omfatter kapitlene 39 (40 bokruller) og 40 (en bokrull). Originalen var et manuskript på sanskrit fra Orissa, som stammet fra Latigiri i Bengal, og ble gitt i gave til keiser Dezong av Tang (742–805). I tillegg ble enkeltkapitler oversatt til kinesisk gang på gang fra 147 e.Kr. til 700-tallet e.Kr.

Under Suídynastiet oppstod de ti stadiers skole i Kina; dette var en Yogācāraskole som baserte sine læresetninger på Daśabhūmikasūtraen. Mot slutten av Suídynastiet og begynnelsen av Tángdynastiet oppstod Huāyán zōng eller Avatamsakaskolen. I likhet med skolen Tiāntái, som fokuserte på Lotussūtraen, var dette en synkronistisk skole innenfor tradisjonen Ekayāna: De ulike retningene eller «veier» i buddhismen betraktes som deler av «èn vei», som omfatter dem alle, og som selv er den ultimate veien. Skolen utpekte Avataṃsakasūtraen som Buddhas ultimate lære. I året 671 ankom den Korea under navnet Hwaeom jong, og i Japan ble den grunnlagt i 736 under navnet Kegon-shū. I klosterkomplekset Borobudur, Java, som ble bygd mellom 750 og 850, er det inngravert 460 relieffer fra Gaņdhavyū, som er den lengste delen av teksten.

En kommentar til Daśabhūmika sūtra, som er bevart på kinesisk, ble skrevet av den sør-indiske munken Nāgārjuna, grunnleggeren av Mādhyamaka. 
En annen prominent skikkelse innenfor mahāyāna-buddhismen, Vasubandhu, grunnleggeren av Yogācāra, skrev to kommentarer til Daśabhūmika sūtra.

Den eksegetiske tradisjonen i Sentral-Asia, Kina, Korea og Japan er enorm, og Avataṃsaka-litteraturen utgjør en egen avdeling med tekster innenfor mahāyāna-buddhismen, på samme måte som Prajñāpāramitā-litteraturen.

Indras nett
Avataṃsaka sūtra forkynner et holistisk verdensbilde, der alle ting og fenomener inneholder hverandre, gjennomtrenger hverandre og er innbyrdes avhengige av hverandre, liksom blomstene i en «blomsterkrans». Intet element har en adskilt eller uavhengig eksistens utenfor helheten. Og hvert element inneholder en kopi av helheten. Første kapittel av Śīkşānanda's oversettelse til kinesisk uttrykker denne holismen slik:
Det Ene er de Mange.
De Mange er det Ene.
I ordet skal meningen bli funnet.
I meningen skal ordet bli forstått.
Ikke-væren er Væren. Væren er Ikke-væren.
Formløshet er Form. Form er Formløshet.
Ikke-væren er Væren. Væren er Formløshet.
(Kapittel 1, 240)

Hvert element reflekterer alle de andre, liksom et nettverk av perler. Alle ting gjennomtrenger hverandre, og inneholder hverandre:

Alt er i En – En er i Alt.
Alle ting er nærværende i Enhet,
Enhet er nærværende i alle ting.

Min ego-het er nærværende i det absolutte,
Det absolutte er nærværende i min ego-het.

Alle vesener er nærværende i Buddha,
Buddha er nærværende i alle vesener.

Nirvāna er nærværende i samsara,
Samsara er nærværende i nirvāna.

Kosmos er nærværende i hver adskilte del,
Hver adskilte del er nærværende i kosmos.

Siste kapittel, med tittelen «å trenge inn i virkeligheten» (Gaņdhavyū), forteller om den unge pilegrimen Sudhana som i sin søken endelig ankommer palasset til Buddha Vairocana:

Tårnet er like bredt og rommelig som himmelen. Bakken er brolagt med edelstener av alle typer, og inne i tårnet finnes utallige slott, balkonger, trapper, rekkverk og ganger, som alle er laget av syv edle steinsorter ... Og inne i dette tårnet, som så uendelig rommelig og så utsøkt dekorert, finnes det mange hundre tusener av tårn, som hver enkelt er like vakkert utsmykket som hovedtårnet, og like rommelig som himmelen. Og alle disse tårnene som er så mange at deres antall ikke kan måles, står aldri i veien for hverandre. Hvert enkelt av dem bevarer sin fullkomne harmoni med alle de andre. Her er ingenting som hindrer at et tårn forener seg de andre, enkeltvis eller alle sammen. Her er en tilstand av fullkommen forening, og likevel fullkommen orden. Sudhana, den unge pilegrimen, ser seg selv i alle tårnene, såvel som i hvert enkelt tårn, som alle inneholdes i det ene tårnet og hvert tårn inneholder alle de andre.

Innholdet
Den tibetanske oversettelsen er den mest komplette, og inneholder 45 kapitler. I noen tilfeller blir slutten av kapittel 45 regnet som kapittel 46. I denne artikkelen ligger den tibetanske kapittelinndelingen til grunn med 46 kapitler. De to store kinesiske oversettelsene i 34 og 40 kapitler bruker to andre inndelinger, men for oversiktens skyld har vi brukt én enkelt ramme som referanse. De to tabellene lenger ned i artikkelen viser hvordan kapitlene i de ulike oversettelsene står i forhold til hverandre.

Første forsamling
Teksten er organisert i ni forsamlinger – ni ulike tilfeller hvor Buddha er omgitt av en forsamling av mennesker og mytiske vesener. Scenarioet i den første er stedet for Buddhas opplysning, utenfor Jetahulen. Den omfattes av de 11 første kapitlene.

Første kapittel er felles for alle tre oversettelsene, selv om titlene varierer noe. Det fortelles at Buddha var i en spesiell bevissthetstilstand under sin forkynnelse av teksten, en tilstand som kalles samādhi av oseanisk refleksjon. Samādhi er siste del av den edle åttedelte veien, og buddhister opererer med flere typer av denne tilstanden.

Kapittelet presenterer ti ulike forsamlinger rundt Buddha: 1) De innflytelsesrike, 2) de konstant lyttende, 3) dharma-beskyttere, 4) utsmykkere, 5) de som gir gaver, 6) de som frembringer læren, 7) de som har et stort potensial, 8) de som representerer dharma, 9) de som er sertifisert for dharma, og 10) de som avslører dharma. Det fortelles at Buddhas forkynnelse forårsaker seks ulike rystelser i naturen omkring. Tre av dem kategoriseres etter bevegelse som 1) rystende, 2) stigende, 3) plutselige og hurtige. Så følger tre jordskjelv som kategoriseres etter lyd: 1) eksploderende, 2) brølende, 3) knasende. De kan knyttes til de fem sanser og sinnet som den sjette, og tolkes som symbolske skjelv når portene som holder på uvitenheten brytes ned.
Så følger fire kapitler som mangler i oversettelsen på 34 kapitler, men som finnes i den med 39. Andre kapittel dveler ved utseendet til Buddha, som omtales som Tathāgatha. Det fortelles om lys mellom hans tenner som skinner i ti retninger, og et lys som kommer til syne mellom øyenbrynene. Dette angår trikāya-læren om de «tre kroppene» til Buddha som fremviser overmenneskelige egenskaper.

Tredje kapittel forteller om bodhisattva Samantabhadra som går inn i en form for samādhi som kalles «Vairocana's sambogakāya». Samtidig utgår lys fra Buddhas hårstrå. Vairocana er en av de fem dhyanibuddhaer og sambhogakāya er en av de tre kroppene.

Fjerde kapittel handler om skapelsen av verdener eller planeter, som er rene land og «oseaniske verdenssystemer»: 1) deres årsaker og betingelser for å oppstå og utvikles, 2) deres fundament, 3) deres form og utseende, 4) deres natur og substans, 5) deres utsmykning, 6) deres renhet, 7) tilsynekomsten av Buddhaer i hvert enkelt, 8) deres livsløp, 9) deres evolusjon, 10) deres porter til ikke-differensiering. Femte kapittel fortsetter den detaljerte beskrivelsen av disse verdener.

I den tibetanske utgaven følger fire kapitler som ikke finnes i de to kinesiske versjonene. Kapitlene 6–9 fortsetter med enda mer detaljerte beskrivelser av de rene, oseanlignende verdener.

Tiende kapittel handler om Vairocana. Det er andre kapittel i oversettelsen til Buddhabhadra og det sjette i oversettelsen til Śīkşānanda. Det handler om Buddha Vairocana, som har skapt sin egen himmelske verden.

Kapittel 11 handler om en bodhisattva som heter Avataṃsaka. Dette kapittelet finnes bare på tibetansk, og er ikke bevart i de to kinesiske oversettelsene.

Andre forsamling
Scenarioene under den andre forsamlingen finner sted ved det universelle lyspallasset. De beskrives i kapitlene 12–17, som er 3–8 hos Buddhabhadra og 7–12 hos Śīkşānanda.

Tolvte kapittel handler om navnene til Buddha. Mañjuśrī bodhisattva mahāsattva ankommer forsamlingen. Ti ulike navn blir oppgitt: 1) Tathāgata, 2) en som er verdig gaver, 3) en som har egnet og universell kunnskap, 4) en med fullkommen klarhet og levevis, 5) Sugato, 6) den uovervunnede ridder med innsikt i verdenene, 7) en helt som overvinner og temmer, 8) lærer til guder og mennesker, 9) Buddha, 10) den verdensærede Ene. Det fortelles at tre Buddhaer har en spesielt dyp affinitet med de levende vesener på jorden, nemlig den historiske Buddha, Amitabha og Bhaișajyaguru.

Trettende kapittel omhandler de fire edle sannheter, utdypet i detalj av bodhisattvaen Manjusri. Fjortende kapittel forteller at det også begynner å strømme lys fra føttene til Buddha. I femtende kapittel blir ti bodhisattvaer bedt om å klargjøre den buddhistiske lære ytterligere, og de legger spørsmålene frem for Buddha. Sekstende kapittel omhandler rent levevis. Denne renheten angår sinnet, i hjemmet og respekt overfor sine foreldre. I syttende kapittel møter vi bodhisattvaen Verdig Leder, som stiller spørsmål til Buddha angående tro.

Tredje forsamling
Den tredje forsamlingen finner sted i Trayastrimsha-himmelen. Den beskrives i kapitlene 18–23, som er 9–14 hos Buddhabhadra og 13–18 hos Siksananda.

I attende kapittel stiger Buddha opp på Sumerufjellet, og blir tatt imot av Sri Shakra som regjerer over et pallass der oppe. Oppstigningen på fjellet er et symbol på oppstigningen til Trayastrimsha eller «himmelen av 33», som regjeres av Sri Shakra, også kalt Indra. Der underviser han de vesener som dveler der oppe.

I buddhismen opereres det med mange forskjellige himmeler i ønskenes region, formenes region og den formløse regionen. Sumerufjellet er et mytisk fjell som omtales i flere tekster, og som er sentrum for fire kontinenter. På toppen er himmelen av 33. Buddha beveger seg opp fjellet uten å forlate sitt sted under bodhi-treet, hvor han hadde sin oppvåkning. Dette viser at fjellet er symbolsk, og et symbol på uvitenheten som må overvinnes. Det beskrives et vidunderlig pallass der oppe. Og det omtales 10 Buddhaer som beskriver situasjonen i verden. De ser og erkjenner tidligere årsaker og tilstander som har frembragt den nåværende situasjon.

I nittende kapittel ankommer Buddhaer fra ti andre verdener eller Buddha-land, fra ti forskjellige retninger. Det samme skjer med dem og gjenspeiles i deres respektive verden. Og det synges en unison lovprisning til deres opplysning.

Tyvende kapittel beskriver de ti bostedene eller de ti verdener hvor disse Buddhaene hører hjemme.

Fjerde forsamling
Den fjerde forsamlingen finner sted i Suyamahimmelen. Den beskrives i kapitlene 24–27, som er kapitlene 15–18 hos Buddhabhadra og 19–22 hos Siksananda.

Femte forsamling
Den femte forsamlingen utspiller seg i Tusitahimmelen. Den beskrives i kapitlene 28–30, som er kapitlene 19–21 hos Buddhabhadra og 23–25 hos Siksananda.

Sjette forsamling
Scenarioet i den sjette forsamlingen utspiller seg i den himmelen som kalles Paranirmitavashavartin. Den beskrives i kapittel 31, som er kapittel 22 hos Buddhabhadra og kapittel 26 hos Siksananda.

Syvende forsamling
I den syvende forsamlingen er vi tilbake i det universelle lysets tempel. Denne seksjonen omfatter 12 kapitler i den tibetanske utgaven – kapitlene 32–43. Kapittel 32 mangler i begge kinesiske utgavene; i Buddhabhadras oversettelse mangler også kapittel 40.

Denne seksjonen omfatter kapitlene 23–32 hos Buddhabhadra, og 27–37 hos Siksananda.

Åttende forsamling
Også scenarioet i den åttende forsamlingen finner sted ved det universelle lysets pallass. Denne seksjonen omfatter kapittel 44, som er kapittel 33 hos Buddhabhadra og kapittel 38 hos Siksananda.

Niende forsamling
Under den niende forsamlingen er vi tilbake til denne verden, utenfor Jetahulen. Den beskrives i kapitlene 45–46, som tilsvarer kapittel 34 hos Buddhabhadra, kapittel 39 hos Siksananda og «kapittel 40» hos Prajna.

Innflytelse
Avataṃsaka sūtra har hatt stor betydning i østasiatisk mahāyāna-buddhisme. Både i Kina, Korea og Japan oppstod det egne buddhistiske skoler som var sentrert omkring denne teksten. I tillegg påvirket disse retningene Zen, spesielt i Korea, hvor deres innflytelse har vart helt frem til det 21. århundre.

De ti stadiers skole
Under Sui-dynastiet oppstod det i Kina en buddhistisk skole som baserte sine læresetninger Vasubandhus kommentar til Daśabhūmika sūtra. «De ti stadiers skole» var en Yogāchāra-skole, sentrert omkring forestillingen om en «lagerhus-bevissthet» (Ālaya Vijñana). Dens nordlige grein, representert av Dàochŏng (道宠) fra det nordlige Wei (北魏), hevdet at denne «lagerhus-bevisstheten» ikke var absolutt virkelig, men var gjenstand for forandring. Dessuten fremhevet de at Buddha-naturen ikke var noe «iboende», men ble oppnådd under opplysning. Denne nordlige greinen utviklet seg etter hvert til Fă Xiāng (法相) greinen av kinesisk Yogāchāra.

Den sørlige greinen ble grunnlagt av Huì Guāng (慧光), også fra det nordlige Wei (北魏), den ledende disippel av Ratnamati. Den ble senere absorbert av Huá-yán Zōng (華嚴宗) eller Avataṃsaka skolen.

Avataṃsaka-skolen
Ved slutten av Sui-dynastiet oppstod det i Kina en skole – Huá-yán Zōng (華嚴宗), som betraktet Avataṃsaka Sūtra som Buddhas høyeste og endelige lære. Skolen florerte under dynastiet Táng (唐, 618–907). I motsetning til de ti stadiers skole, var Huá-yán Zōng synkronistisk, med et verdensbilde som oppløste skismet mellom Yogachāra og Madhyamika.

 #  Navn LevetidPatriarker av Huá-yán Zōng (華嚴宗)1.  Dìxín Dù Shùn (帝心杜順), også kalt Dù Shùn (杜順)  557–6402.  Yúnhuá Zhì Yăn (雲華智嚴), også kalt Zhì Yăn (智嚴)  602–6683.  Xiánshŏu Fa Zàng (賢首法藏), også kalt Fa Zàng (法藏)  643–7134.  Qingliáng Chéng Guān (淸涼澄觀), også kalt Chéng Guān (澄觀)  738–8395.  Guífēng Zōng Mì (圭峯宗密), også kalt Zōng Mì (宗密)  780–841

Zōng Mì var også en patriark av Heze Ch’an (Zen) skolen. Etter hans død i 841, forsvant skolen i Kina under Konfucianismens undertrykkelse av buddhismen i årene 841–845.

Under dynastiet Sòng (宋, 960–1280) ble skolen gjenopplivet og absorbert av Ch'an.

Lĭ Dōng Xuán (李通玄, 635–730) var en legmann innenfor Huá-yán Zōng. Hans kommentarer til Avataṃsaka sūtra passerte stort sett ubemerket i hans levetid og i de påfølgende århundrer. Men under Sòng-dynastiet ble de populære i Ch’an skolen, hvor hans enkle beskrivelser og sterke ivektlegging av praktisk anvendelse hadde en sterk appell.

I Korea ble skolen grunnlagt under navnet Hwaŏm av Ŭisang (義湘, 625–702). Som berømt tempelbygger, og en av de mest eminente av de tidlige Silla-munkene, reiste han til Kina og studerte ved Zhongnan-fjellet som en elev av Zhì Yăn og Fa Zàng.

Skolen nådde Japan under navnet Kegon i året 736, da Rōben (689–722) inviterte den koreanske munken Simsang (審祥, d. 742) til tempelet Konshu-ji for å gi lektyrer om Avataṃsaka sūtra.

Keiser Shōmus (724–748) ønske om å regjere Japan etter Kegon-skolens holografiske prinsipper, førte til grunnleggelsen av det store klosteret Tōdai-ji. I 752 dedikerte han en kollosal bronse-statue av Buddha Vairochana (Daibutsu) til Tōdai-ji. Statuen ble malt av den Sør-Indiske munken Bodhisena i årene 704–706. Tempelet er fortsatt hovedsete for Kegon.

I Kamakuraperioden prøvde Gyōnen (1240–1321) å overtale Japans maktelite om å styre Japan etter de holografiske læresetningene i Avataṃsaka sūtra.

Sanskrit-manuskripter
Boken om de 10 stadier
Denne teksten er bevart i to manuskripter i The National Archives of Nepal, Kathmandu, skrevet i newari. Sanskrit-tittelen er Ârya Śrī daśabhūmikā sūtram (devanagari: आर्यश्रीदशभूमिकासूत्रम), «Den Store Herren [Buddha's] sūtra om de 10 stadier».Kazunobu Matsuda: Two Sanskrit Mss. of the Dasabhumikasutra preserved at the National Archives, Kathmandu., Tokyo, 1996Pandit Divya Vajra Vajracharya [Editor:Hera Kaji Bajracharya]: Arya Shri Dasabhumika Sutram, Lalitapur, 2002
Et tredje manuskript fra Nepal (Daçabhumiçvara) er bevart i Cambridge University Library.

Teksten beskriver de «10 stadier» eller nivåer i den åndelige utviklingen hos en Bodhisattva.

Å trenge inn i virkeligheten
Det andre kapittelet av Avataṃsaka sūtraen som er bevart på sanskrit, er Ârya Gaņdhavyū Sūtram (devanagari: गण्डव्यूह सूत्रम). Gaņdhavyū betyr «å trenge inn i virkeligheten». Det er det største kapittelet i Avataṃsaka sūtraen, og utgjør mer enn 1/4 av hele teksten.

Også denne teksten er bevart i et newari-manuskript fra Nepal, som er oppbevart i The National Archives of Nepal, Kathmandu.Pandit Divya Vajra Vajracharya [Editor:Hera Kaji Bajracharya]: Arya Gandavuhya Sutra, 1996

Et annet manuskript fra Nepal er oppbevart i Cambridge University Library. Et tredje nepalsk manuskript fra det 11.-12. århundre er oppbevart i Cleveland Museum (55.49). Et fjerde nepalsk manuskript fra det 11.-12. århundre, befinner seg i Rockefeller-samlingen hos Asian Society. Ytterligere to nepalske maniskripter (M.70 og M.77) fra det 12.århundre, befinner seg i Los Angeles County Museum of Art.

Oversettelser til kinesisk
Avataṃsakasūtraen ble to ganger oversatt til kinesisk i en forholdsvis komplett form. I årene 418–421 e.Kr. foretok Buddhabhadra en oversettelse til kinesisk, bestående av 60 bokruller og 34 kapitler. Originalteksten var et manuskript fra den sentralasiatiske oasebyen Khotan.

Etter forespørsel fra Kinas keiserinne Wú, ble det foretatt en ny oversettelse av Śīkşānanda i året 699 e.Kr., i 80 bokruller og 39 kapitler. Den var også basert på et original-manuskript fra Khotan, men er mer ordrett og komplett. I 1984 ble en engelsk oversettelse av Śīkşānandas versjon utgitt av Thomas Cleary.

I årene 796–798 e.Kr. foretok Prajña en oversettelse med samme tittel, bestående av 40 bokruller. Bokrullene 1-39 består av Gaņdhavyū sūtra (kapittel 39 i Śīkşānandas oversettelse). Bokrull 40 inneholder «kapittel 40» eller Samantabhadra-caryā-praņidhāna-rāja (devanagari: समन्तभद्र चर्या प्रणिधान राज) (kapittel 45 i den tibetanske oversettelsen). Denne er fraværende i oversettelsene til Buddhabhadra og Śīkşānanda.

Prajña bragte et signert sanskrit-manuskript fra kong Sivarka Devra av Odra (Orissa) til Kinas Keiser Te-Tsong etter en sjøreise i 794. Originalmanuskriptet kom fra de buddhistiske templene i Latigiri, Bengal, som ble bygd i det første århundre e.Kr.

500px|thumb|center|Bind 12 av Śīkşānandas oversettelse, fra midten av det 14. århundre.
Forside i gull og sølv, og tekst på indigo blått papir
Ho-Am kunstmuséet, Korea

Plassering i den kinesiske buddhistiske kanon
+ Tekstsamling  Buddhabhadra Śīkşānanda  Prajña Taishō Shinshū Daizōkyō(大方廣佛華嚴經)  Bind 9, tekst nr 278  Bind 10, tekst nr 279  Bind 10, tekst nr 293 Zhōnghuá dàzángjīng (中華大藏經) Bind 12, tekst nr 86Bind 12-13, tekst nr 87Bind 66, tekst nr 1522 Tripitaka Koreana (高麗大藏經) Bind 8, tekst nr 79 Bind 8, tekst nr 80 Bind 36, tekst nr 1262Bunyiu NanjioTekst nr 87 Tekst nr 88  Tekst nr 89

Avataṃsakasūtra-avdelingen (华严部, Huáyánbù) i Taishō shinshū daizōkyō

BindTekst nrTittelSanskrit-tittelOversetterBokruller9277Samantabhadras meditasjonssūtra佛説觀普賢菩薩行法經Fóshuì guān pǔ xiánpúsà xíngfǎārya-samantabhadra-dhyāna-nāma-mahāyāna-sūtra(आर्य-समन्तभद्र–ध्यान-नाम-महायान-सूत्र)Dharmamitra, oversatt mellom 424 og 442 e.Kr.19278Avataṃsakasūtraen大方廣佛華嚴經Dàfāngguăngfó huá-yán jīngMahāvaipulya Buddhāvataṃsakasūtra(महावैपुल्य बुद्धावतंसकसूत्र)Buddhabhadra, oversatt i årene 418-421 e.Kr.6010279Avataṃsakasūtraen大方廣佛華嚴經Dàfāngguăngfó huá-yán jīngMahāvaipulya Buddhāvataṃsakasūtra(महावैपुल्य बुद्धावतंसकसूत्र)Śīkşānanda, oversatt i året 699 e.Kr.8010280Tuşitasūtraen佛説兜沙經Fóshuŏ dōusha jīngTuşita sūtra(तुषित सूत्र)Lokakśema, oversatt mellom 147 og 186 e.Kr110281Bodhisattva mūlakarman sūtra佛説菩薩本業經Fóshuō púsà bĕnyé jingBodhisattva mūlakarman sūtra(बोधिसत्त्व मूलकर्मन् सूत्र)Lokakśema fra Dōng Wú, oversatt mellom 222 og 229 e.Kr.110282Bodhisattva mūlakarman sūtra佛説菩薩求佛本業經Fóshuŏ púsà qífó bĕnyé jingBodhisattva mūlakarman sūtra(बोधिसत्त्व मूलकर्मन् सूत्र)Ukjent oversetter fra det østlige Jìndynastiet (317–420)110283Bodhisattva daśalokams sūtra(oversatt mellom 223 og 300 e.Kr.)菩薩十住行道品Púsà shí zhùhángdào pĭnBodhisattva daśalokams sūtra(बोधिसत्त्व दस्हलोकम्स् सूत्र)Dharmarakśa110284Bodhisattva daśalokams sūtra佛説菩薩十住經Fóshuŏ púsà shí zhù jingBodhisattva daśalokams sūtra(बोधिसत्त्व दस्हलोकम्स् सूत्र)Ukjent oversetter fra det østlige Jìndynastiet (317–420)110285Daśabhūmikasūtraen漸備一切智徳經Jiànbèi yi qiē-zhì-dé jingDharmaraksha510286Daśabhūmikasūtraen十住經Shízhù jingKumārajīva (344–413)410287Daśabhūmikasūtraen佛説十地經Fóshuŏ shídì jingDharmarakshaSīladharma (påbegynt av Dharmaraksha og avsluttet av Sīladharma i årene 785–804)910288Daśasamādhisūtraen等目菩薩所問三昧經Děng mù púsà suǒ wèn sānmèi jīng Dharmaraksha310289Tathāgathānam Buddhaksetra-gunokta-dharma-paryāya佛説較量一切佛刹功徳經fóshuŏ liàoyiàng yi qiē fóschàgōng jingXuan Zang (玄奘, 602–664), oversatt ved Dazien-klosteret den 12. november 654110290Tathāgathānam Buddhaksetra-gunokta-dharma-paryāya顯無邊佛土功徳經xiăn wú-biān fó-tŭ gōng-dé jingFaxian (法賢, 377–422)110291Tathāgatotpattisambhavanirdeśa佛説如來興顯經fóshuŏ rúlái xìngxiăng jingDharmaraksha410292Lokottaraparivarta度世品經dùshì-pĭn jingDharmaraksha610293Gaņdhavyūsūtraen/Samantabhadra-caryā-praņidhāna-rāja大方廣佛華嚴經dàfāngguăngfó Huá-yán jīngPrajña, oversatt 796–798 e. Kr.4010294Gaņdhavyūsūtraen佛説羅摩伽經fóshuō luómó-jiā jīngShen Jian (聖堅) fra det østlige Jìndynastiet (317–420)310295Gaņdhavyūsūtraen(liten del med «supplerende» materiale)大方廣佛華嚴經入法界品Dàfāngguăngfó huá-yán-jīng rùfă-jiè-pìnGaņdhavyū sūtra Divākara, oversatt i året 680 e.Kr.110296Samantabhadra-caryā-praņidhāna-rāja文殊師利發願經wénshūshílì Fā-yuàn jīngBuddhabhadra110297Samantabhadra-caryā-praņidhāna-rāja普賢菩薩所説經pǔxián púsà suŏ jngBù Kōng (不空, 705–774)110298110299510300110301110302110303210304110305Śraddhābalādhānāvatāramudrā信力入印法門經xìn lì rùyìn fǎmén jīngDharmaruci(oversatt 504 e.Kr.)51030611030711030811030910

Den tibetanske oversettelsen
Den tibetanske oversettelsen av Avataṃsakasūtraen er den mest komplette. Den omfatter fra 4 til 6 bind, i ulike utgaver av tekstsamlingen Kangyur i den tibetanske buddhistiske kanon. I Kangyur utgjør den en hel seksjon som noen ganger kalles «den største lotusblomst» (ཕལ་ཆེན, Phal chen), og andre ganger «den største av store lotusblomster» (ཕལ་པོ་ཆེ, Phal-po che).

Tekstens størrelse og omfang antydes av antall sider i enkelte utgaver av Kangyur: Peking Kangyur 3 179 sider, Cone Kangyur 3 383 sider, Derge Kangyur 3 087 sider, Snar-tang (Narthang) Kangyur 4 529 sider, Urga Kangyur 3 085 sider og Lhasa Kangyur 4 434 sider.

Oversettelsen ble foretatt mellom år 878 og 901 e.Kr. i klosterkomplekset Samye, i nærheten av Lhasa. Oversetterne var den innfødte tibetaneren Lotsa Ba Yeshé Dé fra skolen Nyingma i samarbeid med tre indiske munker: Jinamitra, Prajñāvarman og Surendrabodi (lha dbang byang chub). Originalen var et manuskript på sanskrit fra Nepal, i 39 000 vers og 45 kapitler, med tittelen Buddhāvataṃsaka nama mahāvaipulya sūtra (devanagari: बुद्धवतम्सक नम महावैपुल्य षूत्र). Buddhāvataṃsaka (बुद्धवतम्सक) betyr «Buddhas blomsterkrans». Mahāvaipulya (अहावैपुल्य) betyr «den store utvidelse eller tilføyelse», og ble brukt av mahāyānaskolene om deres mest hellige tekster.

Den tibetanske tittelen er Sangs-rgyas phal-po-che zhes-bya-ba shin-tu-rgyas pa chen po’i mdo (སངས་རྒྱས་ཕལ་པོ་ཆེ་ཞེས-བྱ-བ་ཤིནཊུ-རྒྱས་པ་ཆེན་པོའི་མདོ), som er en ordrett oversettelse fra sanskrit.

Den tibetanske utgaven ble oversatt til mongolsk under Liγdan qaγan av Čaqar (1588–1634) og innlemmet i Liγdan qaγan Kangyur fra 1629. Den mongolske tittelen er olangki burqan neretü masida delgeregsen yeke sudur.

Plassering i Kangyur

+ Utgave av Kangyur Tekst nrSeksjon BindSiderTshal pa gruppen Berlin Kangyur (1680)56 Phal chen  41–46  ka 1b1-cha 326  Cone Kangyur (1721–1731)1030 89–94  ka 1b1-cha 340a7 Derge Kangyur (1733)44  35  1v–393r (2–785) 36 1v–396r (2–791)37 1r–396r (2–791)38 3r–363r (2–725) Lithang Kangyur (1608–1621)  29972–77 ka-cha Peking Kangyur (1692) 761  56–61 yi-hiUrga Kangyur (1905–1908)44  35  1b1–393a536 1b1–395a537 1b1–396a738 1b1–362a6Them spangs ma gruppen London Kangyur (1712)642 Phal chen89–94  ka-cha Stog Kangyur (1691–1729)10  29–34  ka-cha Tokyo Kangyur (1858–1878)32 45–50  ka-cha Ulannbaatar Kangyur (1671)31 42–47  Ka - Cha Shey Kangyur (1700-tallet) 32 36–41  ka 1b1-cha Mustang-gruppen Basgo Kangyur (1781)759 Phal po che    Ka-Cha Hemis He Kangyur ()39 Phal chen   Ka 1b1- Cha 266a6Blandede linjer Lhasa Kangyur (1934)94 Phal chen  41–46  ka-ja Narthang Kangyur (1732)81  41–46  ka-cha dpe bsdur ma Kangyur (1998)105   ka,kha, ga, aLokale utgaver Phugbrag Kangyur (1600-tallet)28 Phal chen  43–47 ka-caNewark Kangyur ()(fragmenter) 7 7  1–315a6 81–351Mongolske utgaver Mongolske trykte Kangyur (1718–1720) 842Olangki54–59  Ka side 2 - cha side 592  Mongolske St. Petersburg Kangyur (1629)546  48–53  ka -cha

Kapittelinndelingen
Nedenfor vises kapitlene i den tibetanske og de kinesiske versjonene av Avataṃsakasūtraen; kapitlenes titler er vist både på tibetansk, kinesisk og i norsk oversettelse.Ornaments of the Buddhas ཕལ་ཆེན། · phal chen/ Buddhāvataṃsaka, read.84000.co, 6. oktober 2020 Den tibetanske versjonen har 45/46 kapitler, og er den lengste og mest komplette. Śīkşānanda's oversettelse til kinesisk (merket Ś) har 39/40 kapitler, og mangler seks av kapitlene i den tibetanske versjonen (6, 7, 8, 9, 11 og 32). Buddhabhadra's oversettelse til kinesisk (merket B) har 34 kapitler, og mangler 13 av kapitlene i den tibetanske versjonen (2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 32, 33 og 46).
Vi har vist plasseringen i Derge Kangyur (སྡེ་དགེ བཀའ་འགྱུར) fra 1733, og i Peking Kangyur fra 1958. Sistnevnte er basert på tre trykte utgaver fra 1410 (Yongle Kangyur), 1717–1720 (Qianlong Kangyur) og 1737 (Otani Kangyur).

Vi har også vist sidetallene for de enkelte kapitler i Derge Kangyur; totalt har teksten der 3086.857 sider.སངས་​རྒྱས་​ཕལ་​པོ་​ཆེ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​ཤིན་​ཏུ་​རྒྱས་​པ་​ཆེན་​པོའི་​མདོ། (D.45) Catalog Record , thlib.org, besøkt 27. august 2020 Antall bampos varierer mellom ulike utgaver av Kangyur; det er for eksempel 114 bampos i Phug brag Kangyur (1696–1706), 115 bampos i Stog-Palassets Kangyur (1729), 115 bampos i Shel dkar Kangyur (1712) og 113 bampos i Derge Kangyur. Nummereringen av bampos er også forskjellig. I Stog-Palassets Kangyur, Shel dkar Kangyur, og Phug brag Kangyur er det en fortløpende nummerering; i Derge Kangyur, Bathang Kangyur og Gondhla Kangyur er det en ny nummerering for hvert enkelt bind.

Derge Kangyur har en innledende seksjon for hele teksten. Deretter følger 114 bampos fordelt på 45 kapitler, og fire avsluttende seksjoner (avslutning, oversetterens kolofon og to andre kolofoner) for hele teksten. I Derge Kangyur er det en anomalitet i bind 35, ved at nummereringen går fra bampo nr. 8 til bampo nr. 11. I bind 36 er det en ny anomalitet, ved at nummereringen går fra bampo nr. 22 til bampo nr. 24. I bind 37 går nummereringen fra bampo nr. 20 til bampo nr. 22.

I Derge Kangyur opptar teksten fire bind (D 45, 35–38); i Peking Kangyur opptar den seks bind (Q 761, 56–61). For begge utgavers vedkommende er bind og folionr spesifisert for hvert kapittel. For Derge Kangyur er det også spesifisert bind og folionr for hver seksjon.

TittelSiderBampo#Bind/FolioTittel-linjen< 1a1Bind 35, folio 1b.1Undervisningen til Buddha utsmykker hver eneste regent i verdenའཇིག་​རྟེན་​གྱི་​དབང་​པོཏ་​ཧམས་​ཅད་​ཀྱི་​རྒྱན་​གྱི་​ཚུལ་​རབ་​ཏུ་​བྱུང་​ཞེས་​བྱ་​བའི་​སྟེ་​ལེའུ་​དང་​པོ།'jig rten gyi dbang po thams cad kyi rgyan gyi tshul rab tubyung zhes bya ba'i ste le'u dang po/D: Bind 35 (ཀ), 1b.1-65a.2Q: Bind 56 (ན), 1b.1-71a.21281. བམ་​པོ་​དང་​པོ།bam​po ​dang ​poFørste bampob1Bind 35, folio 1b.1-15b.62. བམ་​པོ་​གཉིས་​པ།bam​po ​gnyis ​paAndre bampob2Bind 35, folio 15b.6-30b.3B: [1] Kapittel om det rene synet av verden世間淨眼品Shìjiān jìngyăn pĭnK79:bind 213 (湯, bokrull 1-2)KS15:bind S18 (bokrull 1-2)3. བམ་​པོ་​གསུམ་​པ།bam​po ​gsum ​paTredje bampob3Bind 35, folio 30b.3-45a.5S: [1] Kapittel om utsmykningen av verdens konger世主妙嚴品Shìzhŭ miàoyán pĭnK 80:bind 223 (唐, bokrull 1-5)KS 17:bind S38 (bokrull 1-5)4. བམ་​པོ་​བཞི་​པ།bam​po ​bzhi ​paFjerde bampob4Bind 35, folio 45a.5-60a.2Andre kapittel om Tathāgataདེ་​བཞིན་​གཤེགས་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​གཉིས་​པ།de bzhin gshegs pa'i le'u ste gnyis pa/D: Bind 35 (ཀ), 65a.2-83b.6Q: Bind 56 (ན), 71a.2-90b.5385. བམ་​པོ་​ལྔ་​པ།bam​po ​lnga ​paFemte bampob5Bind 35, folio 60a.2-74b.5S: [2] Kapittel om tilsynekomsten av Tathāgata如來現相品Rúlái xiànxiāng pĭnK 80:bind 224 (垂, bokrull 6)KS 17:bind S39 (bokrull 6)Tredje kapittel om Samantabhadras samādhiog dens mirakuløse manifestasjonerཀུན་​ཏུ་​བཟང་​པོ་​ཏིང་​ངེ་​འཛིན་​དང་​རྣམ་​པར་​འཕྲུལ་​པར་​བཏུ་​བྱུང་​བཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ལེའུ་​གསུམ་​པ།kun tu bzang po ting nge 'dzin dang rnam par 'phrul par btubyung bzhes bya ba ste le'u gsum pa/D: Bind 35 (ཀ), 83b.6-88b.4Q: Bind 56 (ན), 90b.5-93b.4116. བམ་​པོ་​དྲུག་​པ།bampo ​drug ​paSjette bampob6Bind 35, folio 74b.5-90b.3S: [3] Kapittel om Samanthabhadras samādhi普賢三昧品Pŭxián sānmèi pĭnK 80:bind 224 (垂, bokrull 7)KS 17:bind S39 (bokrull 7)7. བམ་​པོ་​བདུན་​པ།bam​po ​bdun ​paSyvende bampob7Bind 35, folio 90b.3-102a.6Fjerde kapittel om kvalitetene som er opprinnelsen tilde oseaniske verdenssystemeneའཇིག་​རྟེན་​གྱི་​ཁམས་​རྒྱ་​མཚོ་​ཤིན་​ཏུ་​བསྟན་​པའི་​ཕྱོགས་​གསལ་​བར་​བྱ་​བ་​ཡང་​དག་​པར་​བསྒྲུབས་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ལེའུ་​བཞི་​པ།'jig rten gyi khams rgya mtsho shin tu bstan pa'i phyogs gsal barbya ba yang dag par bsgrubs zhes bya ba ste le'u bzhi pa/D: Bind 35 (ཀ), 88b.4-102a.5Q: Bind 56 (ན), 93b.4-109b.128S: [4] Kapittel om universenes oppståen世界成就品Shìjiè chéngjiù pĭnK 80:bind 224 (垂, bokrull 7)KS 17:bind S39 (bokrull 7)Femte kapittel om den fundamentale essens som dekker og pryderde oseaniske verdener liksom blomsterའཇིག་​རྟེན་​གྱི་​ཁམས་​རྒྱ་​མཚོ་​གཞི་​དང་​སྙིང་​པོ་​མེ་​ཏོག་​གི་​རྒྱན་​གྱིས་​བརྒྱན་​པའི་​ཡོན་​ཏན་​རྒྱ་​མཚོ་​ཡོངས་​སུ་​དག་​པས་​སྣང་​བ་​ཞེས་​བྱ་​སྟེ་​ལེའུ་​ལྔ་​པ།'jig rten gyi khams rgya mtsho gzhi dang snying po me tog gi rgyangyis brgyan pa'i yon tan rgya mtsho yongs su dag pas snang bazhes bya ste le'u lnga pa/D: Bind 35 (ཀ), 102a.5-103b.7Q: Bind 56 (ན), 109b.1-111a.448. བམ་​པོ་​བརྒྱད་​པ།bam​po ​brgyad ​paÅttende bampob8Bind 35, folio 102a.6-112a.5S: [5] Kapittel om universenes oseaner av blomster華藏世界品Huázáng shìjié pĭnK 80:bind 224 (垂, bokrull 8-10)KS 17:bind S39 (bokrull 8-10)Sjette kapittel om læren om verdenshorisontenav edle pyntegjenstanderའཇིག་​རྟེན་​གྱི་​ཁམས་​རྒྱ་​མཚོའི་​འཁོར་​ཡུག་​གི་​རྒྱན་​རྒྱ་​མཚོ་​ཤིན་​ཏུ་​བསྟན་​པ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ལེའུ་​དྲུག་​པ།'jig rten gyi khams rgya mtsho'i 'khor yug gi rgyan rgya mtsho shintu bstan pa zhes bya ba ste le'u drug pa/D: Bind 35 (ཀ), 103b.7-104b.6Q: Bind 56 (ན), 111a.4-112a.33Syvende kapittel om læren om utsmykningenav det oseaniske verdenssystemའཇིག་​རྟེན་​གྱི་​ཁམས་​རྒྱ་​མཚོའི་​སའི་​གཞི་​རྒྱན་​ཤིན་​ཏུ་​བསྟན་​པ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ལེའུ་​བདུན་​པ།'jig rten gyi khams rgya mtsho'i sa'i gzhi rgyan shin tu bstanpa zhes bya ba ste le'u bdun pa/D: Bind 35 (ཀ), 104b.6-105b.5Q: Bind 56 (ན), 112a.3-113a.23Åttende kapittel om forklaring av hvordan man dveleri det rene landཞིང་​གི་​རྒྱུད་​ཀྱི་​གནས་​ཤིན་​ཏུ་​བསྟན་​པ་​ཞེས་​བྱ་​སྟེ་​ལེའུ་​བརྒྱད་​པ།zhing gi rgyud kyi gnas shin tu bstan pa zhes byaste le'u brgyad pa/D: Bind 35 (ཀ), 105b.5-112a.4Q: Bind 56 (ན), 113a.2-119b.614Niende kapittel om læren om plasseringen av verdens sfærerའཇིག་​རྟེན་​གྱི་​ཁམས་​ཀྱི་​རྒྱུད་​རྣམ་​པར་​དགོད་​པ་​ཤིན་​ཏུ་​བསྟན་​པ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ལེའུ་​དགུ་​པ།'jig rten gyi khams kyi rgyud rnam par dgod pa shin tu bstanpa zhes bya ba ste le'u dgu pa/D: Bind 35 (ཀ), 112a.4-145b.4Q: Bind 56 (ན), 119b.6-156a.36811. བམ་​པོ་​བཅུ་​གཅིག་​པ།bampo ​bcu ​gcig ​paEllevte bampob11Bind 35, folio 112a.4-145b.4Tiende kapittel om Vairocānaརྣམ་​པར་​སྣང་​མཛད་​ཀྱི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​བཅུ་​པ།rnam par snang mdzad kyi le'u zhes bya ba ste bcu pa/D: Bind 35 (ཀ), 145b.4-156b.4Q: Bind 56 (ན), 156a.3-167b.52312. བམ་​པོ་​བཅུ་​གཉིས་​པ།bampo ​bcu ​gnyis ​paTolvte bampob12Bind 35, folio 145b.4-156b.4B: [2] Kapittel om Buddha Lushena (Vairocana)盧舍那佛品Lúshěnăfó pĭnK 79:bind 213 (湯, bokrull 3-4)KS 15:bind S18 (bokrull 3-4)S: [6] Kapittel om Piluzhena (Vairocana)毘盧遮那品Pílúzhēnă pĭnK 80:bind 225 (拱, bokrull 11)KS 17:bind S40 (bokrull 11)Ellevte kapittel om den universelle fortolkning av Tathāgataདེ་​བཞིན་​གཤེགས་​པ་​རྨད་​དག་​ཅད་​ཀྱི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཅུ་​གཅིག་​པ།de bzhin gshegs pa rmad dag cad kyi le'u ste bcu gcig pa/D: Bind 35 (ཀ), 156b.4-175b.3Q: Bind 56 (ན), 167b.5-189b.23913. བམ་​པོ་​བཅུ་​གསུམ་​པ།bam​po ​bcu ​gsum ​paTrettende bampob13Bind 35, folio 156b.4-167a.414. བམ་​པོ་​བཅུ་​བཞི་​པ།bam​po ​bcu ​bzhi ​paFjortende bampob14Bind 35, folio 167a.4-175b.3Tolvte kapittel om den høyeste lære om navnene til Buddhaསངས་​རྒྱས་​གྱི་​མཚན་​ཤིན་​ཏུ་​བསྟན་​པ་​ཞེས་​བྱ་​བའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཅུ་​གཉིས་​པ།sangs rgyas gyi mtshan shin tu bstan pa zhes bya ba'i le'uste bcu gnyis pa/D: Bind 35 (ཀ), 175b.3-184b.1Q: Bind 56 (ན), 189b.2-197a.51915. བམ་​པོ་​བཅྭོ་​ལྔ་​པ།bam​po ​bcwo ​lnga ​paFemtende bampob15Bind 35, folio 175b.3-184b.1B: [3] Kapittel om navnene til Tathāgatha如來名號品Rúlái míng hào pĭnK 79:bind 213 (湯, bokrull 4)KS 15:bind S18 (bokrull 4)S: [7] Kapittel om navnene til Tathāgatha如來名號品Rúlái míng hào pĭnK 80:bind 225 (拱, bokrull 12)KS 17:bind S40 (bokrull 12)Trettende kapittel om de edle sannheterའཕགས་​པའི་​བདེན་​པའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​བཅུ་​གསུམ་​པ།'phags pa'i bden pa'i le'u zhes bya ba ste bcu gsum pa/D: Bind 35 (ཀ), 184b.1-191a.7Q: Bind 56 (ན), 197a.5-206a.81416. བམ་​པོ་​བཅུ་​དྲུག་​པ།bam​po ​bcu ​drug ​paSekstende bampob16Bind 35, folio 184b.1-203b.2B: [4] Kapittel om de fire sannheter四諦品Sì dì pĭnK 79:bind 213 (湯, bokrull 5)KS 15:bind S18 (bokrull 5)S: [8] Kapittel om de fire edle sannheter四聖諦品Sì shèng dì pĭnK 80:bind 225 (拱, bokrull 12)KS 17:bind S40 (bokrull 12)Fjortende kapittel om oppvåkning gjennom Tathāgata's stråle av lysདེ་​བཞིན་​གཤེགས་​པའི་​འོད་​ཟེར་​ལས་​རྣམ་​པར་​སངས་​རྒྱས་​པ་​ལེའུ་​བཅུ་​བཞི།de bzhin gshegs pa'i 'od zer las rnam par sangs rgyas pale'u bcu bzhi/D: Bind 35 (ཀ), 191a.7-203b.2Q: Bind 56 (ན), 206a.8-219a.726B: [5] Kapittel om Tathāgatha's lysende opplysthet如來光明覺品Rúlái guāngmíng jué pĭnK 79:bind 213 (湯, bokrull 5)KS 15:bind S18 (bokrull 5)S: [9] Kapittel om lysende opplysthet光明覺品Guāngmíng jué pĭnK 80:bind 225 (拱, bokrull 13)KS 17:bind S40 (bokrull 13)Femtende kapittel hvor bodhisattvaene ber om en klargjøringབྱང་​ཆུབ་​སེམས་​དཔས་​དྲིས་​པ་​སྣང་​བ་​ཞེས་​བྱ་​བའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཅོ་​ལྔ་​པ།byang chub sems dpas dris pa snang ba zhes bya ba'i le'uste bco lnga pa/D: Bind 35 (ཀ), 203b.2-210b.2Q: Bind 56 (ན), 219a.7-226b.41517. བམ་​པོ་​བཅུ་​བདུན་​པ།bam​po ​bcu ​bdun ​paSyttende bampob17Bind 35, folio 203b.2-219b.6B: [6] Kapittel hvor bodhisattvaene streber etter en klargjøring菩薩明難品Púsà míng nán pĭnK 79:bind 213 (湯, bokrull 5)KS 15:bind S18 (bokrull 5)S: [10] Kapittel hvor bodhisattvaene ber om en klargjøring菩薩問明品Púsà wèn mìng pĭnK 80:bind 225 (拱, bokrull 13)KS 17:bind S40 (bokrull 13)Sekstende kapittel om rent levevis(renselsen av sfæren av aktiviteter)སྤྱོད་​ཡུལ་​ལོངས་​སུ་​དག་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཅུ་​དྲུག་​པ།spyod yul longs su dag pa'i le'u ste bcu drug pa/D: Bind 35 (ཀ), 210b.2-219b.6Q: Bind 56 (ན), 226b.4-236b.519B: [7] Kapittel om rent levevis淨行品Jìngxíng pĭnK 79:bind 213 (湯, bokrull 6)KS 15:bind S19 (bokrull 6)S: [11] Kapittel om rent levevis淨行品Jìngxíng pĭnK 80:bind 225 (拱, bokrull 14)KS 17:bind S40 (bokrull 14)Syttende kapittel om Śrībhadra (bodhisattva «verdig leder»)བཟང་​པོའི་​དབལ་​གྱི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​བཅུ་​བདུན་​པ།bzang po'i dbal gyi le'u zhes bya ba ste bcu bdun pa/D: Bind 35 (ཀ), 219b.6-238a.6Q: Bind 56 (ན), 236b.5-257a.33818. བམ་​པོ་​བཅྭོ་​བརྒྱད་​པ།bam​po ​bcwo ​brgyad ​paAttende bampob18Bind 35, folio 219b.6-238a.6B: [8] Kapittel om bodhisattva Verdig leder賢首菩薩品Xiánshŏu púsà pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 7)KS 15:bind S19 (bokrull 7)S: [12] Kapittel om Verdig leder賢首品Xiánshŏu pĭnK 80:bind 225 (拱, bokrull 15)KS 17:bind S40 (bokrull 15)Attende kapittel om Tathāgatas vandring opp til toppen av Sumerufjelletདེ་​བཞིན་​ཤེགས་​པའི་​རི་​རབ་​ཀྱི་​རྩེར་​གཤེགས་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཅོ་​བརྒྱད་​པ།de bzhin shegs pa'i ri rab kyi rtser gshegs pa'ile'u ste bco brgyad pa/D: Bind 35 (ཀ), 238a.6-239b.7Q: Bind 56 (ན), 257a.3-258b.8419. བམ་​པོ་​བཅུ་​དགུ་​པ།bam​po ​bcu ​dgu ​paNittende bampob19Bind 35, folio 238a.6-244b.7B: [9] Kapittel om Buddhas oppstigning til forsamlingen på Sumeru佛昇須彌頂品Fóshēng xūmí dĭng pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 7)KS 15:bind S19 (bokrull 7)S: [13] Kapittel om oppstigningen til forsamlingen på Sumerufjellet昇須彌山頂品Shēng xūmí shān dĭng pĭnK 80:bind 226 (拱, bokrull 16)KS 17:bind S41 (bokrull 16)Nittende kapittel om versene i bodhisattvaenes forsamlingརི་​རབ་​ཀྱི་​རྩེ་​མྲོ་​དེ་​བཞིན་​གཤེགས་​པའི་​རྣམ་​པར་​འཕྲུལ་​བ་​དང་​བྱང་​ཆུབ་​སེསྨ་​དཔའི་​ཚོགས་​ཀྱི་​ཚིགས་​སུབ་​ཅད་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཅུ་​དགུ་​པ།ri rab kyi rtse mro de bzhin gshegs pa'i rnam par 'phrul ba dangbyang chub sesma dpa'i tshogs kyi tshigs sub cad pa'i le'u stebcu dgu pa/D: Bind 35 (ཀ), 239b.7-244b.7Q: Bind 56 (ན), 258b.8-10B: [10] Kapittel hvor bodhisattvaene samles som skyer i pallasset til Strålende Seier (miàoshèng) og synger hymner菩薩雲集妙勝殿上說偈品Púsà yúnjí miàoshèng diànshàng shuōjié pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 8)KS 15:bind S19 (bokrull 8)S: [14] Kapittel om lovprisningen over forsamlingen på Sumeru須彌頂上偈讚品Xūmí dĭng shàng jiézàn pĭnK 80:bind 226 (拱, bokrull 16)KS 17:bind S41 (bokrull 16)Tyvende kapittel om de ti boligene til bodhisattvaeneབྱང་​ཆུབ་​སེསྨ་​དཔའི་​རྣམ་​པར་​དགོད་​པ་​བཅུ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​པ།byang chub sesma dpa'i rnam par dgod pa bcu bstan pa'ile'u ste nyishupa/D: Bind 35 (ཀ), 245a.1-258a.7Q: Bind 57 (པ), 1b.1-15b.72720. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​པ།bam​po ​nyishu​paTyvende bampob20Bind 35, folio 245a.1-258a.7B: [11] Kapittel om de ti boligene til en bodhisattva菩薩十住品Púsà shízhù pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 8)KS 15:bind S19 (bokrull 8)S: [15] Kapittel om de ti boligene十住品Shízhù pĭnK 80:bind 226 (拱, bokrull 16)KS 17:bind S41 (bokrull 16)Tjueførste kapittel rent levevis (Brahmālevevis)ཙངས་​དང་​པོ་​བསྐྱེད་​པའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​གཅིག་​པ།tsangs dang po bskyed pa'i le'u zhes bya ba ste nyishu gcig pa/D: Bind 35 (ཀ), 258a.7-261a.3Q: Bind 57 (པ), 15b.7-18.b3721. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​གཅིག་​པ།bam​po ​nyishu ​gcigpaTjueførste bampob21Bind 35, folio 258a.7-270b.3B: [12] Kapittel om Brahmālevevis梵行品Fànxíng pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 8)KS 15:bind S19 (bokrull 8)S: [16] Kapittel om Brahmālevevis梵行品Fànxíng pĭnK 80:bind 226 (拱, bokrull 17)KS 17:bind S41 (bokrull 17)Tjueandre kapittel om meritten av den første utvikling av tankesettet om opplysningབྱང་​ཆུབ་​སེམས་​དཔའ་​སེམས་​དང་​པོ་​བསྐྱེད་​པའི་​བསོད་​ནམས་​ཀྱི་​ཕུང་​པོའི་​དཔེ་​ཡང་​དག་​པར་​བསགས་​པ་​ཚིགས་​སུ་​བཅད་​པའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​གཉིས།byang chub sems dpa' sems dang po bskyed pa'i bsod nams kyi phung po'idpe yang dag par bsags pa tshigs su bcad pa'i le'u zhes bya ba ste nyishugnyis/D: Bind 35 (ཀ), 261a.3-285a.3Q: Bind 57 (པ), 18.b3-43a.54922. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​གཉིས་​པ།bampo ​nyishu ​gnyis​paTjueandre bampob22Bind 35, folio 270b.3-285a.3B: [13] Kapittel om bodhisattvaers dyder og gjerninger i bodhisinnet初發心菩薩功德品Chūfāxīn púsà gōngdé pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 9)KS 15:bind S19 (bokrull 9)S: [17] Kapittel om dyder og gjerninger i bodhisinnet初發心功德品Chūfāxīn gōngdé pĭnK 80:bind 226 (拱, bokrull 17)KS 17:bind S41 (bokrull 17)Tjuetredje kapittel om forståelsen av dharmaeneཆོས་​སྣང་​བའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​གསུམ་​པ།chos snang ba'i le'u zhes bya ba ste nyishu gsumpa/D: Bind 35 (ཀ), 285a.3-297b.3Q: Bind 57 (པ), 43a.5-56a.42623. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​གསུམ་​པ།bam​po ​nyi​shu ​gsumpaTjuetredje bampob23Bind 35, folio 285a.4-297b.3B: [14] Kapittel om dharmaene明法品Míngfă pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 10)KS 15:bind S20 (bokrull 10)S: [18] Kapittel om dharmaene明法品Míngfă pĭnK 80:bind 226 (拱, bokrull 18)KS 17:bind S41 (bokrull 18)Tjuefjerde kapittel om oppstigningen til palasset i Suyamahimmelenརབ་​མཚེ་​མའི་​གནས་​ན་​རྣམ་​པར་​འཕྲུལ་​པའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​བཞི་​པ།rab mtshe ma'i gnas na rnam par 'phrul pa'i le'u zhes byaba ste nyishu bzhipa/D: Bind 35 (ཀ), 297b.3-299b.6Q: Bind 57 (པ), 56a.4-58b.1524. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བཞི་​པ།bam​po ​nyishu ​bzhipaTjuefjerde bampob24Bind 35, folio 297b.3-305a.5B: [15] Kapittel om Buddhas oppstigning til det frie og ubundne pallasset i Suyamahimmelen佛昇夕摩天宮自在品Fóshēng xìmó tiān gōng zì zài pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 10)KS 15:bind S20 (bokrull 10)S: [19] Kapittel om oppstigningen til pallasset i Suyamahimmelen昇夜摩天宮品Shēng yèmó tiān gōng pĭnK 80:bind 226 (拱, bokrull 19)KS 17:bind S41 (bokrull 19)Tjuefemte kapittel om versene i forsamlingen av bodhisattvaer i Suyamaཚིགས་​སུབ་​ཅད་​པ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​ཉི་​ལྔ་​པ།tshigs sub cad pa bstan pa'i le'u zhes bya ba ste nyi lnga pa/D: Bind 35 (ཀ), 299b.6-305a.5Q: Bind 57 (པ), 58b.1-64a.812B: [16] Kapittel om bodhisattvaenes lovprisning av pallasset i Suyamahimmelen夜摩天宮菩薩說偈品Yèmó tiān gōng púsà shuō jié pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 10)KS 15:bind S20 (bokrull 10)S: [20] Kapittel om lovprisningen av pallasset i Suyamahimmelen夜摩天宮中偈讚品Yèmó tiān gōng zhōng jiézàn pĭnK 80:bind 226 (拱, bokrull 20)KS 17:bind S42 (bokrull 20)Tjuesjette kapittel om undervisningen i bodhisattvaenes praksisབྱང་​ཆུབ་​སེམས་​དཔའི་​སྤྱོད་​པ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​དྲུག་​པ།byang chub sems dpa'i spyod pa bstan pa'i le'u ste nyishu drugpa/D: Bind 35 (ཀ), 305a.5-333b.2Q: Bind 57 (པ), 64a.8-92b.85825. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​ལྔ་​པ།bam​po ​nyishu ​lnga​paTjuefemte bampob25Bind 35, folio 305a.5-316b.1B: [17] Kapittel hvor pallassets bodhisattva Skogen av blomstrende dyder spør om de ti praksisene功德華聚菩薩十行品Gōng dé huá jù púsà shíxíng pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 11-12)KS 15:bind S20 (bokrull 11-12)S: [21] Kapittel om de ti praksisene十行品Shíxíng pĭnK 80:bind 227 (平, bokrull 21)KS 17:bind S42 (bokrull 21)26. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​དྲུག་​པ།bam​po ​nyishu ​drugpaTjuesjette bampob26Bind 35, folio 316b.1-327b.7Tjuesyvende kapittel om undervisningen i de ti uuttømmelige skatterགཏེར་​མི་​ཟད་​པ་​བཅུ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​བདུན་​པ།gter mi zad pa bcu bstan pa'i le'u ste nyishu bdunpa/D: Bind 35 (ཀ), 333b.2-347b.4Q: Bind 57 (པ), 92b.8-106a.72927. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བདུན་​པ།bam​po ​nyi​shu ​bdunpaTjuesyvende bampob27Bind 35, folio 327b.7-341b.3B: [18] Kapittel om bodhisattvaenes ti uutømmelige skatter菩薩十無盡藏品Púsà shí wújìn záng pĭnK 79:bind 214 (湯, bokrull 12)KS 15:bind S20 (bokrull 12)S: [22] Kapittel om de ti uutømmelige skattene十無盡藏品Shí wújìn záng pĭnK 80:bind 227 (平, bokrull 21)KS 17:bind S42 (bokrull 21)Tjueåttende kapittel om utsmykningen etter Tathāgata's bortgangདེ་​བཞིན་​གཤེགས་​པ་​བཞུད་​པ་​དང་​གཤེགས་​པ་​དང་​བཞུགས་​པའི་​རྒྱན་​ཅེས་​བྱ་​བའི་​ལེའུ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​བརྒྱད་​པ།de bzhin gshegs pa bzhud pa dang gshegs pa dang bzhugs pa'i rgyan ces byaba'i le'u ste nyishu brgyadpa/D: Bind 35 (ཀ), 347b.4-358b.7Q: Bind 57 (པ), 106a.7-127b.24328. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བརྒྱད་པbampo nyishu brgyadpaTjueåttende bampob28Bind 35, folio 341b.3-356a.7B: [19] Kapittel om Buddhas oppstigning til den himmelske kongens pallass i Tuşitahimmelen如來昇兜率天宮一切寶殿品Rúlái shēng dōushài tiān gōng yīqiē băodiàn pĭnK 79:bind 215 (坐, bokrull 13)KS 15:bind S20 (bokrull 13)S: [23] Kapittel om oppstigningen til pallasset i Tuşitahimmelen昇兜率天宮品Shēng dōushài tiān gōng pĭnK 80:bind 227 (平, bokrull 22)KS 17:bind S42 (bokrull 22)Tjueniende kapittel om samlingen av bodhisattvaer i Tuṣitaདགའ་​ལྡན་​གྱི་​གནས་​སུབ་​ཡང་​ཆུབ་​སེམས་​དཔའ་​འདུས་​པའི་​ཚིགས་​སུབ་​ཅད་​པ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​ཉི་​ཤུ་​དགུ་​པ།dga' ldan gyi gnas sub yang chub sems dpa' 'dus pa'i tshigs sub cadpa bstan pa'i le'u ste nyishu dgupa/D: Bind 35 (ཀ), 358b.7-375b.7Q: Bind 57 (པ), 127b.2-1529. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​དགུ་​པ།bampo nyishu dgupaTjueniende bampob29Bind 35, folio 356a.7-375b.730. བམ་​པོ་​སུམ་​ཅུ་​པ།bampo sum cu paTrettiende bampob30Bind 35, folio 375b.7-393a.5B: [20] Kapittel hvor bodhisattvaene samles som skyer i en lovprisning av Buddha i pallasset i Tuşitahimmelen兜率天宮菩薩雲集讚佛品Dōushài tiān gōng púsà yúnjí zānfó pĭnK 79:bind 215 (坐, bokrull 14)KS 15:bind S20 (bokrull 14)S: [24] Kapittel om lovprisningen av pallasset i Tuşitahimmelen兜率宮中偈讚品Dōushài gōng zhōng jiézàn pĭnK 80:bind 227 (平, bokrull 23)KS 17:bind S42 (bokrull 23)Trettiende kapittel om Vajradhvaja's dedikasjonརྡོ་​རྗེའི་​རྒྱལ་​མཚན་​གྱི་​ཡོངས་​སུ་​བསྔོ་​བའི་​ལེའུ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​པ།rdo rje'i rgyal mtshan gyi yongs su bsngo ba'i le'u ste sum cu pa/D: Bind 36 (ཁ), 1b.1-166a.5Q: Bind 57 (པ), 127b.2-Bind 58 (ཕ), 49a.53631. བམ་​པོ་​དང་​པོ།bam​po ​dang ​poFørste bampob1Bind 36, folio 1b.1-13a.12. བམ་​པོ་​གཉིས་​པ།bam​po ​gnyis ​paAndre bampob2Bind 36, folio 13a.1-26a.33. བམ་​པོ་​གསུམ་​པ།bam​po ​gsum ​paTredje bampob3Bind 36, folio 26a.4-38b.14. བམ་​པོ་​བཞི་​པ།bam​po ​bzhi ​paFjerde bampob4Bind 36, folio 38b.1-51a.35. བམ་​པོ་​ལྔ་​པ།bam​po ​lnga ​paFemte bampob5Bind 36, folio 51a.3-64a.66. བམ་​པོ་​དྲུག་​པ།bampo ​drug ​paSjette bampob6Bind 36, folio 64a.6-77a.37. བམ་​པོ་​བདུན་​པ།bam​po ​bdun ​paSyvende bampob7Bind 36, folio 77a.3-92a.28. བམ་​པོ་​བརྒྱད་​པ།bam​po ​brgyad ​paÅttende bampob8Bind 36, folio 92a.2-105a.69. བམ་​པོ་​དགུ་​པ།bam​po ​dgu ​paNiende bampob9Bind 36, folio 105a.6-120b.510. བམ་​པོ་​བཅུ་​པ།bam​po ​bcu ​paTiende bampob10Bind 36, folio 120b.5-136a.111. བམ་​པོ་​བཅུ་​གཅིག་​པ།bampo ​bcu ​gcig ​paEllevte bampob11Bind 36, folio 136a.1-152b.712. བམ་​པོ་​བཅུ་​གཉིས་​པ།bampo ​bcu ​gnyis ​paTolvte bampob12Bind 36, folio 153a.1-166a.5B: [21] Kapittel om de ti dedikasjonene til bodhisattva Vajradhvaja金剛幢菩薩十回向品Jíngāng chuáng púsà shí huí xiàng pĭnK 79:bind 215 (坐, bokrull 15-18)bind 216 (坐, bokrull 19-22)KS 15:bind S20 (bokrull 15)bind S21 (bokrull 16-20)bind S22 (bokrull 22)S: [25] Kapittel om de ti dedikasjonene十迴向品Shí huí xiàng pĭnK 80:bind 227 (平, bokrull 24-25)bind 228 (平, bokrull 26-30)bind 230 (章, bokrull 31-33)KS 17:bind S42 (bokrull 24-25)bind S43 (bokrull 26-30)bind S44 (bokrull 31-33)Trettiførste kapittel om de ti grunnlag (Daśabhūmikasūtraen)ས་​བཅུའི་​ལེའུ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​གཅིག་​པ།sa bcu'i le'u ste sum cu gcig pa/D: Bind 36 (ཁ), 166a.5-283a.7Q: Bind 58 (ཕ), 49a.5-168a.623513. བམ་​པོ་​བཅུ་​གསུམ་​པ།bam​po ​bcu ​gsum ​paTrettende bampob13Bind 36, folio 166a.5-179b.714. བམ་​པོ་​བཅུ་​བཞི་​པ།bam​po ​bcu ​bzhi ​paFjortende bampob14Bind 36, folio 179b.7-195a.415. བམ་​པོ་​བཅྭོ་​ལྔ་​པ།bam​po ​bcwo ​lnga ​paFemtende bampob15Bind 36, folio 195a.5-211a.416. བམ་​པོ་​བཅུ་​དྲུག་​པ།bam​po ​bcu ​drug ​paSekstende bampob16Bind 36, folio 211a.4-227b.717. བམ་​པོ་​བཅུ་​བདུན་​པ།bam​po ​bcu ​bdun ​paSyttende bampob17Bind 36, folio 227b.7-238b.418. བམ་​པོ་​བཅྭོ་​བརྒྱད་​པ།bam​po ​bcwo ​brgyad ​paAttende bampob18Bind 36, folio 238b.5-250b.119. བམ་​པོ་​བཅུ་​དགུ་​པ།bam​po ​bcu ​dgu ​paNittende bampob19Bind 36, folio 250b.1-260b.420. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​པ།bam​po ​nyi​shu ​paTyvende bampob20Bind 36, folio 260b.4-271b.221. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​གཅིག་​པ།bam​po ​nyi​shu ​gcig​paTjueførste bampob21Bind 36, folio 271b.2-283a.7B: [22] Kapittel om de ti stadiene十地品Shídì pĭnK 79:bind 216 (坐, bokrull 23-24)bind 217 (朝, bokrull 25-27)KS 15:bind S22 (bokrull 23-25)bind S23 (bokrull 26-27)S: [26] Kapittel om de ti stadiene十地品Shídì pĭnK 80:bind 229 (章, bokrull 34-35)bind 230 (章, bokrull 36-39)KS 17:bind S44 (bokrull 34-35)bind S45 (bokrull 36-39)Trettiandre kapittel om undervisningen til Samantabhadraཀུན་​ཏུ་​བཟང་​པོས་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​རྩ་​གཉིས་​པ།kun tu bzang pos bstan pa'i le'u zhes bya ba ste sum cu rtsa gnyis pa/D: Bind 36 (ཁ), 283b.1-289b.7Q: Bind 58 (ཕ), 168a.6-174b.31422. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​གཉིས་​པ།bampo ​nyishu ​gnyispaTjueandre bampob22Bind 36, folio 283b.1-314a.3Trettitredje kapittel om de ti samādhisཏིང་​ངེ་​འཛིན་​བཅུའི་​ལེའུ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​རྩ་​གསུམ་​པ།ting nge 'dzin bcu'i le'u ste sum cu rtsa gsum pa/D: Bind 36 (ཁ), 289b.7-356b.2Q: Bind 58 (ཕ), 174b.3-239b.313424. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བཞི་​པ།bam​po ​nyishu ​bzhipaTjuefjerde bampob24Bind 36, folio 314a.3-327a.225. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​ལྔ་​པ།bam​po ​nyishu ​lngapaTjuefemte bampob25Bind 36, folio 327a.2-340b.326. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​དྲུག་​པ།bam​po ​nyi​shu ​drug​paTjuesjette bampob26Bind 36, folio 340b.3-356b.2S: [27] Kapittel om de ti mentale konsentrasjonene十定品Shídìng pĭnK 80:bind 230 (愛, bokrull 40)bind 231 (愛, bokrull 41-43)KS 17:bind S45 (bokrull 40)bind S46 (bokrull 41-44)Trettifjerde kapittel om superkunnskap (klarsyn eller abhijānāti)མངོན་​པར་​ཤེས་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​རྩ་​བཞི་​པ།mngon par shes pa'i le'u ste sum cu rtsa bzhi pa/D: Bind 36 (ཁ), 356b.3-368a.2Q: Bind 58 (ཕ), 239b.3-250a.82427. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བདུན་​པ།bampo ​nyishu ​bdun​paTjuesyvende bampob27Bind 36, folio 356b.3-368a.2B: [23] Kapittel om de ti belysningene十明品Shímíng pĭnK 79:bind 217 (朝, bokrull 28)KS 15:bind S23 (bokrull 28)S: [28] Kapittel om de ti gjennomtregningene十忍品Shítōng pĭnK 80:bind 231 (愛, bokrull 44)KS 17:bind S46 (bokrull 44)Trettifemte kapittel om tålmodighet (aksept)བཟོད་​པའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​ལྔ་​པ།bzod pa'i le'u zhes bya ba ste sum cu lnga pa/D: Bind 36 (ཁ), 368a.3-384b.2Q: Bind 58 (ཕ), 250a.8-265b.73428. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བརྒྱད་​པ།bampo nyishu brgyadpa/Tjueåttende bampob28Bind 36, folio 368a.2-384b.2B: [24] Kapittel om de ti utholdenhetene十忍品Shírĕn pĭnK 79:bind 217 (朝, bokrull 28)KS 15:bind S23 (bokrull 28)S: [29] Kapittel om de ti utholdenhetene十忍品Shírĕn pĭnK 80:bind 231 (愛, bokrull 44)KS 17:bind S46 (bokrull 44)Trettisjette kapittel om undervisningen om å beregne spørsmåleneom det suverene sinnསེམས་​ཀྱི་​རྒྱལ་​པོས་​དྲིས་​ནས་​གྲངས་​ལ་​འཇུག་​པ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​དྲུག་​པ།sems kyi rgyal pos dris nas grangs la 'jug pa bstan pa'i le'u zhes byaste sum cu drug pa/D: Bind 36 (ཁ), 384b.3-393b.6Q: Bind 58 (ཕ), 265b.7-274b.21929. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​དགུ་​པ།bampo nyishu dgupa/Tjueniende bampob29Bind 36, folio 384b.2-396a.6B: [25] Kapittel hvor bodhisattva Sinnets konge (xīnwáng) ber om Asaṃkhyeyas心王菩薩問阿僧祇品Xīnwáng púsà wèn āsēngzhĭ pĭnK 79:bind 217 (朝, bokrull 29)KS 15:bind S23 (bokrull 29)S: [30] Kapittel om Asaṃkhyeyas (matematiske tall)阿僧祇品Āsēngzhĭ pĭnK 80:bind 231 (愛, bokrull 45)KS 17:bind S46 (bokrull 45)Trettisyvende kapittel om undervisningen om livsløpཚེའི་​ཙཧྡ་​ཀྱི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​བདུན་​པ།tshe'i tsah+da kyi le'u zhes bya ba ste sum cu bdun pa/D: Bind 36 (ཁ), 393b.6-394b.5Q: Bind 58 (ཕ), 274b.2-275a.83B: [26] Kapittel om endeløse antall livsløp (Amitāyus)壽命品Shòu mìng pĭnK 79:bind 217 (朝, bokrull 29)KS 15:bind S23 (bokrull 29)S: [31] Kapittel om endeløse antall livsløp (Amitāyus)壽量品Shòu liàng pĭnK 80:bind 231 (愛, bokrull 45)KS 17:bind S46 (bokrull 45)Trettiåttende kapittel om bodhisattvaenes boligerབྱང་​ཆུབ་​སེསྨ་​དཔའི་​གནས་​ཀྱི་​ལེའུ་​ཞེས་​བྱ་​བ་​སྟེ་​སུམ་​ཅུ་​བརྒྱད་​པ།byang chub sesma dpa'i gnas kyi le'u zhes bya ba ste sum cu brgyad pa/D: Bind 36 (ཁ), 394b.5-396a.6Q: Bind 59 (ཕ), 275a.8-4B: [27] Kapittel om bodhisattvaenes oppholdssteder菩薩住處品Púsà zhùchù pĭn K 79:bind 217 (朝, bokrull 29)KS 15:bind S23 (bokrull 29)S: [32] Kapittel om bodhisattvaenes oppholdssteder諸菩薩住處品Zhū púsà zhùchù pĭnK 80:bind 231 (愛, bokrull 45)KS 17:bind S46 (bokrull 45)Trettiniende kapittel om undervisningen i Buddhadharma's ufattelighetསངས་​རྒྱས་​ཀྱི་​ཆོས་​བསམ་​གྱི་​མི་​ཁྱབ་​པ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སུམ་​ཅུ་​དགུ་​པ།sangs rgyas kyi chos bsam gyi mi khyab pa bstan pa'i le'u sum cu dgu pa/D: Bind 37 (ག), 1b.1-41b.3Q: Bind 59 (ཕ), 1b.1-41b.4811. བམ་​པོ་​དང་​པོ།bam​po ​dang ​poFørste bampob1Bind 37, folio 1b.1-10b.42. བམ་​པོ་​གཉིས་​པ།bam​po ​gnyis ​paAndre bampob2Bind 37, folio 10b.4-20b.13. བམ་​པོ་​གསུམ་​པ།bam​po ​gsum ​paTredje bampob3Bind 37, folio 20b.2-30a.54. བམ་​པོ་​བཞི་​པ།bam​po ​bzhi ​paFjerde bampob4Bind 37, folio 30a.5-41b.3B: [28] Kapittel om Buddhaenes ufattelige dharmaer佛不思議法品Fóbùsíyìfă pĭnK 79:bind 217 (朝, bokrull 30)bind 217 (朝, bokrull 31)KS 15:bind S23 (bokrull 30)bind S24 (bokrull 31)S: [33] Kapittel om Buddhaenes ufattelige dharmaer佛不思議法品Fóbùsíyìfă pĭnK 80:bind 232 (愛, bokrull 46)bind 232 (愛, bokrull 47)KS 17:bind S47 (bokrull 46)bind S47 (bokrull 47)Førtiende kapittel om læren om Tathāgata's osean av store fysiske kjennetegnདེ་​བཞིན་​གཤེགས་​པའི་​སྐུའི་​མཚན་​རྒྱ་​མཚོ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཞི་​བཅུ་​པ།de bzhin gshegs pa'i sku'i mtshan rgya mtsho bstan pa'i le'u ste bzhi bcu pa/D: Bind 37 (ག), 41b.3-56a.6Q: Bind 59 (ཕ), 41b.4-56a.8305. བམ་​པོ་​ལྔ་​པ།bam​po ​lnga ​paFemte bampob5Bind 37, folio 41b.3-56a.6B: [29] Kapittel om havet av kjennetegn på Tathāgatha如來相海品Rúlái xiānghăi pĭnK 79:bind 218 (朝, bokrull 32)KS 15:bind S24 (bokrull 32)S: [34] Kapittel om havet av kjennetegn i de ti kroppene til Tathāgatha如來十身相海品Rúlái shíshēn xiānghăi pĭnK 80:bind 232 (愛, bokrull 48)KS 17:bind S47 (bokrull 48)Førtiførste kapittel om læren om de mindre kjennetegn og stråler av lysདཔེ་​བྱད་​བཟང་​པོའི་​འོད་​ཟེར་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཞི་​བཅུ་​གཅིག་​པ།dpe byad bzang po'i 'od zer bstan pa'i le'u ste bzhi bcu gcig pa/D: Bind 37 (ག), 56a.6-63a.4Q: Bind 59 (ཕ), 56a.8-63a.8156. བམ་​པོ་​དྲུག་​པ།bampo ​drug ​paSjette bampob6Bind 37, folio 56a.6-63a.4B: [30] Kapittel om lyset av dyder og gjerninger i Buddhas sekundære egenskaper佛小相光明功德品Fó xiăo xiāng guāng míng gōngdé pĭnK 79:bind 218 (朝, bokrull 32)KS 15:bind S24 (bokrull 32)S: [35] Kapittel om lyset av dyder og gjerninger i de sekundære egenskapene hos Tathāgatha如來隨好光明功德品Rúlái duí hăo guāng
míng gōngdé pĭn

K 80:bind 232 (愛, bokrull 48)

KS 17:bind S47 (bokrull 48)Førtiandre kapittel om læren om Samantabhadra's praksisཀུན་​ཏུ་​བཟང་​པོའི་​སྤྱོད་​པ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཞི་​བཅུ་​གཉིས་​པ།kun tu bzang po'i spyod pa bstan pa'i le'u ste bzhi bcu gnyis pa/D: Bind 37 (ག), 63a.4-75a.4Q: Bind 59 (ཕ), 63a.8-75b.1257. བམ་​པོ་​བདུན་​པ།bam​po ​bdun ​paSyvende bampob7Bind 37, folio 63a.4-75a.4B: [31] Kapittel om bodhisattva Samantabhadras levevis普賢菩薩行品Pŭxián púsà xíng pĭnK 79:bind 218 (朝, bokrull 33)KS 15:bind S24 (bokrull 33)S: [36] Kapittel om Samantabhadra如來出現品Pŭxián pĭnK 80:bind 232 (愛, bokrull 49)KS 17:bind S47 (bokrull 49)Førtitredje kapittel om læren om tilsynekomsten av Tathāgataདེ་​བཞིན་​གཤེགས་​པ་​སྐྱེ་​བ་​འབྱུང་​བ་​བསྟན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཞི་​བཅུ་​རྩ་​གསུམ་​པ།de bzhin gshegs pa skye ba 'byung ba bstan pa'i le'u ste bzhi bcu rtsa gsum pa/D: Bind 37 (ག), 75a.4-141b.6Q: Bind 59 (ཕ), 75b.1-142a.41348. བམ་​པོ་​བརྒྱད་​པ།bam​po ​brgyad ​paÅttende bampob8Bind 37, folio 75a.4-90b.19. བམ་​པོ་​དགུ་​པ།bam​po ​dgu ​paNiende bampob9Bind 37, folio 90b.1-99b.110. བམ་​པོ་​བཅུ་​པ།bam​po ​bcu ​paTiende bampob10Bind 37, folio 99b.1-110a.711. བམ་​པོ་​བཅུ་​གཅིག་​པ།bampo ​bcu ​gcig ​paEllevte bampob11Bind 37, folio 110a.7-123b.412. བམ་​པོ་​བཅུ་​གཉིས་​པ།bampo ​bcu ​gnyis ​paTolvte bampob12Bind 37, folio 123b.4-141b.6B: [32] Kapittel om fremtredenen av skattekongen Tathāgatha寶王如來性起品Băowáng rùlái xìng qĭ pĭnK 79:bind 218 (朝, bokrull 34-36)KS 15:bind S24 (bokrull 34-35)bind S25 (bokrull 36)S: [37] Kapittel om fremtredenen av Tathāgatha如來出現品Rúlái chū xiàn pĭnK 80:bind 233 (愛, bokrull 50)bind 234 (育, bokrull 51-52)KS 17:bind S47 (bokrull 50)bind S48 (bokrull 51-52)Førtifjerde kapittel om å transcendere verden (lokottara)འཇིག་​རྟེན་​ལས་​འདས་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཞི་​བཅུ་​རྩ་​བཞི་​པ།'jig rten las 'das pa'i le'u ste bzhi bcu rtsa bzhi pa/D: Bind 37 (ག), 141b.6-274b.6Q: Bind 59 (ཕ), 142a.4-Bind 60 (མ), 42a.526813. བམ་​པོ་​བཅུ་​གསུམ་​པ།bam​po ​bcu ​gsum ​paTrettende bampob13Bind 37, folio 141b.6-154b.514. བམ་​པོ་​བཅུ་​བཞི་​པ།bam​po ​bcu ​bzhi ​paFjortende bampob14Bind 37, folio 154b.5-167a.715. བམ་​པོ་​བཅྭོ་​ལྔ་​པ།bam​po ​bcwo ​lnga ​paFemtende bampob15Bind 37, folio 167a.7-179a.416. བམ་​པོ་​བཅུ་​དྲུག་​པ།bam​po ​bcu ​drug ​paSekstende bampob16Bind 37, folio 179a.4-191a.617. བམ་​པོ་​བཅུ་​བདུན་​པ།bam​po ​bcu ​bdun ​paSyttende bampob17Bind 37, folio 191a.6-203b.518. བམ་​པོ་​བཅྭོ་​བརྒྱད་​པ།bam​po ​bcwo ​brgyad ​paAttende bampob18Bind 37, folio 203b.6-215a.319. བམ་​པོ་​བཅུ་​དགུ་​པ།bam​po ​bcu ​dgu ​paNittende bampob19Bind 37, folio 215a.3-226b.320. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​པ།bam​po ​nyishu ​paTyvende bampob20Bind 37, folio 226b.3-249b.322. བམ་​པོ་​ཉེར་​གཉིས་​པ།bampo ​nyi​shu ​gnyis ​paTjueandre bampob22Bind 37, folio 249b.3-260b.723. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​གསུམ་​པ།bam​po ​nyishu ​gsum ​paTjuetredje bampob23Bind 37, folio 260b.7-274b.6B: [33] Å forlate verden離世間品Líshì jiān pĭnK 79:bind 219 (問, bokrull 37-42)bind 220 (問, bokrull 43)KS 15:bind S25 (bokrull 37-40)bind S25 (bokrull 41-43)S: [38] Å forlate verden離世間品Líshì jiān pĭnK 80bind 233 (育, bokrull 53-55)bind 234 (育, bokrull 56-59)KS 17:bind S48 (bokrull 53-55)bind S49 (bokrull 56-59)Førtifemte kapittel om en innreise i virkeligheten (Gaņdhavyūasūtraen)སྡོར་​པོས་​བརྒྱན་​པའི་​ལེའུ་​སྟེ་​བཞི་​བཅུ་​རྩ་​ལྔ་​པ།sdor pos brgyan pa'i le'u ste bzhi bcu rtsa lnga pa/D: Bind 37 (ག, ga), 274b.7-396.abind 38 (ཨ, a), 1.b–363.aQ: Bind 60 (མ), 42a.5-bind 61 (ཙ), 237a.296524. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བཞི་​པ།bam​po ​nyishu ​bzhi ​paTjuefjerde bampob24Bind 37, folio 274b.7-288a.425. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​ལྔ་​པ།bampo ​nyishu ​lnga ​paTjuefemte bampob25Bind 37, folio 288a.4-302b.626. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​དྲུག་​པ།bampo ​nyi​shu ​drug ​paTjuesjette bampob26Bind 37, folio 302b.7-314b.727. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བདུན་​པ།bampo ​nyi​shu ​bdun ​paTjuesyvende bampob27Bind 37, folio 314b.3-328a.428. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​བརྒྱད་​པ།bampo nyishu brgyad pa/Tjueåttende bampob28Bind 37, folio 328a.4-342a.129. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​དགུ་​པ།bampo nyishu dgu pa/Tjueniende bampob29Bind 37, folio 342a.2-357b.130. བམ་​པོ་​སུམ་​ཅུ་​པ།bampo sum cu paTrettiende bampob30Bind 37, folio 357b.1-364a.731. བམ་​པོ་​སོ་​གཅིག་​པ།bampo so gcig pa/Trettiførste bampob31Bind 37, folio 364a.7-396a.71. བམ་​པོ་​དང་​པོ།bam​po ​dang ​poFørste bampob1Bind 38, folio 1b.1-19a.62. བམ་​པོ་​གཉིས་​པ།bam​po ​gnyis ​paAndre bampob2Bind 38, folio 19a.6-35b.53. བམ་​པོ་​གསུམ་​པ།bam​po ​gsum ​paTredje bampob3Bind 38, folio 35b.5-51a.64. བམ་​པོ་​བཞི་​པ།bam​po ​bzhi ​paFjerde bampob4Bind 38, folio 51a.6-68b.45. བམ་​པོ་​ལྔ་​པ།bam​po ​lnga ​paFemte bampob5Bind 38, folio 68b.4-91a.76. བམ་​པོ་​དྲུག་​པ།bampo ​drug ​paSjette bampob6Bind 38, folio 91a.7-113a.47. བམ་​པོ་​བདུན་​པ།bam​po ​bdun ​paSyvende bampob7Bind 38, folio 113a.4-133b.18. བམ་​པོ་​བརྒྱད་​པ།bam​po ​brgyad ​paÅttende bampob8Bind 38, folio 133b.1-147b.59. བམ་​པོ་​དགུ་​པ།bam​po ​dgu ​paNiende bampob9Bind 38, folio 147b.5-159a.410. བམ་​པོ་​བཅུ་​པ།bam​po ​bcu ​paTiende bampob10Bind 38, folio 159a.4-173a.311. བམ་​པོ་​བཅུ་​གཅིག་​པ།bampo ​bcu ​gcig ​paEllevte bampob11Bind 38, folio 173a.3-188a.412. བམ་​པོ་​བཅུ་​གཉིས་​པ།bampo ​bcu ​gnyis ​paTolvte bampob12Bind 38, folio 188a.4-201b.313. བམ་​པོ་​བཅུ་​གསུམ་​པ།bam​po ​bcu ​gsum ​paTrettende bampob13Bind 38, folio 201b.3-219a.614. བམ་​པོ་​བཅུ་​བཞི་​པ།bam​po ​bcu ​bzhi ​paFjortende bampob14Bind 38, folio 219a.7-240a.415. བམ་​པོ་​བཅོ་​ལྔ་​པ།bam​po ​bcwo ​lnga ​paFemtende bampob15Bind 38, folio 240a.4-255b.316. བམ་​པོ་​བཅུ་​དྲུག་​པ།bam​po ​bcu ​drug ​paSekstende bampob16Bind 38, folio 255b.3-271b.217. བམ་​པོ་​བཅུ་​བདུན་​པ།bam​po ​bcu ​bdun ​paSyttende bampob17Bind 38, folio 271b.2-288b.518. བམ་​པོ་​བཅྭོ་​བརྒྱད་​པ།bam​po ​bcwo ​brgyad ​paAttende bampob18Bind 38, folio 288b.5-305a.319. བམ་​པོ་​བཅུ་​དགུ་​པ།bam​po ​bcu ​dgu ​paNittende bampob19Bind 38, folio 305a.3-318a.120. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​པ།bam​po ​nyishupaTyvende bampob20Bind 38, folio 318a.1-332b.321. བམ་​པོ་​ཉེར་​གཅིག་​པ།bam​po ​nyi​shu ​gcig​paTjueførste bampob21Bind 38, folio 332b.3-345a.3B: [34] Innreise i virkelighetens verden入法界品Rùfăjiè pĭnK 79: bind 220 (問, bokrull 44-48)bind 221 (道, bokrull 49-54)bind 222 (道, bokrull 55-60)KS 15:bind S26 (bokrull 44-46)bind S27 (bokrull 46-50)bind S28 (bokrull 51-55)bind S29 (bokrull 56-60)S: [39] Innreise i virkelighetens verden入法界品Rùfăjiè pĭnK80:bind 234 (育, bokrull 60)bind 235 (黎, bokrull 61-65)bind 236 (黎, bokrull 66-70)bind 237 (首, bokrull 71-75)bind 238 (首, bokrull 76-79)KS 17:bind S49 (bokrull 60)bind S50 (bokrull 61-65)bind S51 (bokrull 66-70)bind S52 (bokrull 71-75)bind S53 (bokrull 76-79)P: [1] Den store vaipulyabuddhāvataṃsakasūtraen大方廣佛華嚴經Dàfāngguăngfó huáyán jīngK 1262/KS 52:bind 1093 (榮, bokrull 1-5)bind 1094 (榮, bokrull 6-10)bind 1095 (功, bokrull 11-15)bind 1096 (功, bokrull 16-20)bind 1097 (茂, bokrull 21-25)bind 1098 (茂, bokrull 26-30)bind 1099 (實, bokrull 31-35)bind 1100 (實, bokrull 36-39)KS 16:bind S30 (bokrull 1-5)bind S31 (bokrull 6-10)bind S32 (bokrull 11-15)bind S33 (bokrull 16-20)bind S34 (bokrull 21-25)bind S35 (bokrull 26-30)bind S36 (bokrull 31-36)bind S37 (bokrull 36-39)[Førtisjette kapittel om] eden om rett levevisནོར་བཟངས་ཀྱིས་དགེ་བའི་བཤེས་གཉེན་བསྙེན་བཀུར་བ་nor bzangs kyis dge ba'i bshes gnyen bsnyen bkur baQ: Bind 61 (ཙ), 237a.2-1022. བམ་​པོ་​ཉི་​ཤུ་​གཉིས་​པ།bampo nyishu gnyispa/Tjueandre bampob22Bind 38, folio 345a.2-362a.4S: [39 forts.]K80:bind 238 (首, bokrull 80)KS 17:bind S53 (bokrull 80)P: [2] Kapittel om Samantabhadras kongelige eder om rett levevis入不思议解脱境界普贤行愿品Rùbùsíyì jiĕtuō jìngjiè pŭxián xíngyuàn pĭnK 1262/KS 52:bind 1100 (實, bokrull 40)KS 16:bind S37 (bokrull 40)Avsluttende seksjon< 1c1Bind 38, folio 362a.4-362a.5Oversetterens kolofon< 1c2Bind 38, folio 362a.5-362a.6Kolofon< 1c3Bind 38, folio 362a.5-362a.6Kolofon< 1c4Bind 38, folio 363a.6

Enkeltkapitler som separate tekster
Avataṃsakasūtraen presenteres i sin nåværende form som én enkelt, men omfattende sūtra (vaipulyasūtra) som ifølge tibetanske redaktører tilhører Buddha's tredje dreining av dharma's hjul.Ornaments of the Buddhas ཕལ་ཆེན། · phal chen/ Buddhāvataṃsaka, «About», read.84000.co, besøkt 28. august 2020

Det er imidlertid sannsynlig at den har utviklet seg gjennom en sammensmeltning av mange kortere tekster, som sirkulerte uavhengig av hverandre og som fortsatt delvis betraktes som uavhengige sūtraer. Dette har vi sett i Kina. Fra det 2. til det 8. århundre ble enkeltkapitler oversatt til kinesisk fra originaler i sentralasia. I de sentralasiatiske statene Khotan, Kushan og Dūnhuáng sirkulerte kapitlene som egne tekster.

Også i Tibet har ulike kapitler av Avataṃsakasūtraen enten vært eller er selvstendige sūtraer, som har eksistert både på tibetansk og på sanskrit (eller på et beslektet middelindoarisk språk). I analysen nedenfor har vi brukt følgende referanser:

 Mahāvyutpatti (བྱེ་བྲག་ཏུ་རྟོགས་པར་བྱེད་པ་, bye-brag-tu rtogs-par byed-pa chen-po), Det store bind av presis forståelse eller essensiell etymologi i Tengyur (Toh. 4346), som muligens ble satt sammen i Tibet i år 814 e.Kr. Seksjonen «Navn på saddharma» (§ 1325, ཌམ་པའི་ཆོས་ཀྱི་མིང, dam pa’i chos kyi ming) lister opp titlene på 104 tekster.
 Denkarma (ལྡན་དཀར་མ་, ldan dkar ma), en katalog som ble samlet i Tibet omkring 830 e.Kr. Katalogen inneholder omkring 750 titler og var kildetekst for katalogene som i det 18. århundre ble laget av Zhuchen Tsültrim Rinchen (ཞུ་ཆེན་ཚུལ་ཁྲིམས་རིན་ཆེན, 1697–1774), og som er bevart i Derge Tengyur (Toh. 4569). Denkarma lister opp åtte tekster [§17-§24] som «tilhører mahāyanāvaipulyasūtra [Avataṃsakasūtraen]» (ཋེག་པ་ཆེན་པོའི་མདོ་སྡེ་ཤིན་ཏུ་རྒྱས་པའི་ཕྱོགས་སུ་གཏོགས་པ, theg pa chen po’i mdo sde shin tu rgyas pa’i phyogs su gtogs pa).
 Phangtangma (དཀར་ཆག་འཕངཋང-མ, dkar-chag 'phang-thang-ma), en annen katalog som ble satt sammen i Tibet i det 9. århundre, og som lister opp fem titler i Avataṃsakafamilien [§18-§22].
 Forskjellige utgaver av Kangyur.
 Madhyamakateksten Sutrasamuccayabhasyaratnalokalamkara (མདོ་ཀུན་ལས་བཏུས་པའི་བཤད་པ་རིན་པོ་ཆེ་སྣང་བའི་རྒྱན་, mdo kun las btus pa'i bshad pa rin po che snang ba'i rgyan), heretter forkortet sutrasamuccaya, som enkelte tilskriver den sørindiske filosofen Nāgārjuna fra det første århundre e.Kr. Teksten finnes i Tengyur (Toh. 3934), så vel som på sanskrit og i en kinesisk utgave (Taishō 1576).
 Ratnagotravibhāgavyākhyā (ཋེག་པ་ཆེན་པོ་རྒྱུད་བླ་མའི་བསྟན-བཅོས་རྣམ་པར་བསད་པ, Theg-pa-chen-po rgyud-bla-ma'i bstan-bcos rnam-par-bsad-pa), et kompendium til Tathāgatagarbhasūtraene, som ble skrevet av Yogācāra-filosofen Asanga (315–390). Teksten finnes i Tengyur (Toh. 4025), såvel som på sanskrit og i en kinesisk oversettelse (Taishō 1611).
 Vyākhyāyukti (རྣམ་པར་བཤད་པའི་རིགས་པ་, rnam par bshad pa'i rigs pa) av Yogācāra-filosofen Vasubandhu (320–400). Teksten finnes bare i en tibetansk oversettelse (Toh. 4061).
 Veien til det oppvåknede liv eller Bodhicaryāvatāra (བྱང་ཆུབ་སེམས་དཔའི་སྤྱོད་པ་ལ་འཇུག་པ་, byang chub sems dpa'i spyod pa la 'jug pa, Toh. 3871) av madhyamaka-filosofen Śāntideva (685–763).
 Bhāvanākrama (སྒོམ་རིམ་, sGom Rim) av madhyamaka-filosofen Kamalaśīla (740–795). Teksten er bevart i Tengyur (Toh. 3916).
 Madhyamakāloka (དབུ་མ་སྣང་བ་, dbu ma snang ba) eller «lys langs middelveien» av Kamalaśīla. Teksten er bevart i Tengyur (Toh. 3887).
 Flammen av argumenter eller Tarkajvālā av svātantrika-filosofen Bhāviveka (490–570) (Toh. 3856).

Śraddhābalādhānāvatāramudrā
Sutrasamuccaya omtaler en tekst med tittelen dad pa'i stobs bskyed pa la 'jug pa'i phyag rgya'i mdo (དད་པའི་སྟོབས་བསྐྱེད་པ་ལ་འཇུག་པའི་ཕྱག་རྒྱའི་མདོ) som en del av «Avataṃsakafamilien». Dette er det samme som Śraddhābalādhānāvatāramudrā, som finnes som separat tekst i den generelle sūtraseksjonen av Kangyur (Toh. 201), men ikke som en del av Avataṃsakasūtraen. Den kinesiske versjonen er å finne i Avataṃsakaseksjonen (華嚴部, Huáyán bù) av Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 305, under tittelen xìn lì rùyìn fǎmén jīng (信力入印法門經, しんりきにゅういんほうもんきょう).

Sutrasamuccaya inneholder tre sitater fra Avataṃsakasūtraen som ikke er å finne der, men som alle er identifisert som sitater fra den tibetanske Śraddhābalādhānāvatāramudrā. Den samme forfatter siterer også Śraddhābalādhānāvatāramudrā som en separat tekst to ganger (verifisert i både den tibetanske og kinesiske utgaven), og betegner dem som sitater fra en tekst «tilhørende Avataṃsakafamilien».

Forfatteren siterer også en tekst han kaller dad pa'istobs bskyed pa'i mdo (དད་པའིསྟོབས་བསྐྱེད་པའི་མདོ) tre ganger. Denne tittelen skulle tilsvare Śraddhābalādhānā sūtra på sanskrit, men verken i den tibetanske eller i den kinesiske versjonen forekommer disse sitatene.

Tathāgataguņajñācintyavişayāvatāranirdeśa
Dette er enda en tekst som i dag verken er en del av den tibetanske eller den kinesiske Avataṃsakasūtraen. Den er bevart i den generelle sūtraseksjonen i Kangyur (Toh. 185) under tittelen tathāgataguṇa­jñānācintyaviṣayāvatāra­nirdeśasūtra (དེ་བཞིན་གཤེགས་པའི་ཡོན་ཏན་དང་ཡེ་ཤེས་བསམ་གྱིས་མི་ཁྱབ་པའི་ཡུལ་ལ་འཇུག་པ་བསྟན་པའི་མདོ།, de bzhin gshegs pa'i yon tan dang ye shes bsam gyis mi khyab pa'i yul la 'jug pa bstan pa'i mdo).

Det finnes tre oversettelser til kinesisk i Avataṃsakaseksjonen (bind 10) av Taishō Shinshū Daizōkyō:

Dùzhū fó jìngjiè zhì guāng yán jīng (度諸佛境界智光嚴經, Tekst nr 302)
Fóhuáyán rù rúlái dé zhì bùsīyì jìngjiè jīng (佛華嚴入如來德智不思議境界經, Tekst nr 303)
Dàfāngguǎng rù rúlái zhì dé bùsīyì jìngjiè jīng (大方廣入如來智德不思議境界經, Tekst nr 304).

Sutrasamuccaya siterer denne teksten fem ganger under tittelen de bzhin gshegs pa'i yon tan dang ye shes bsam gyis mi khyab pa'i yul la 'jug pabstan pa'i mdo (དེ་བཞིན་གཤེགས་པའི་ཡོན་ཏན་དང་ཡེ་ཤེས་བསམ་གྱིས་མི་ཁྱབ་པའི་ཡུལ་ལ་འཇུག་པབསྟན་པའི་མདོ) eller Tathāgataguņajñācintyavişayāvatāranirdeśa, og et av disse er sitatene er svært langt.

Tuşita sūtra (kapittel 14)
Den eldste bevarte oversettelse til kinesisk, ble foretatt i årene 147–186 e.Kr. av Lokakśema, grunnleggeren av mahāyāna buddhismen i Kina under dynastiet Han.

Lokakśema var en munk fra det vestlige India som ankom Kinas hovedstad Luòyáng (洛陽) i det første året av Jiànhé (建和, 147 eller 167 e.Kr.). Han oversatte buddhistiske tekster til kinesisk inntil det 3. året av Zhōngpíng (中平, 186 e.Kr.).

Hans oversettelse, fóshuŏ dōusha jīng (佛説兜沙經), tilsvarer kapittel 9 i Śīkşānanda’s oversettelse.Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 280 (佛説兜沙經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 100Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 90 Tekstens rekonstruerte tittel er Tuşita sūtra (devanagari: तुषितसूत्रम).

Bodhisattva mūlakarman sūtra (kapitlene 1, 16, 20 og 24)
En annen tidlig oversettelse ble foretatt av den indo-skytiske legmannen Lokakśema (लोकक्शेम) fra Dōng Wú (東吳, 223-253), som ikke må forveksles med den første Lokakśema. Han ankom Kina fra Kushan (Yuèzhí Guó 月支國), og var en aktiv oversetter i Nanjing i de tre rikers tid. Han er også blitt kalt Chih Chi’en og Zhí Qīan (支謙).

Mellom årene 222 og 229 e.Kr., oversatte han en tekst med passasjer fra 4 ulike kapitler i Avataṃsakasūtraen:
 Kapittel 1
 Kapittel 16 (kapittel 7 hos Buddhabhadra og kapittel 11 hos Śīkşānanda)
 Kapittel 20 (kapittel 11 hos Buddhabhadra og kapittel 15 hos Śīkşānanda)
 Kapittel 24 (kapittel 15 hos Buddhabhadra og kapittel 19 hos Śīkşānanda)

Den kinesiske tittelen var fóshuō púsà bĕnyé jīng (佛説菩薩本業經). Fóshuō betyr «Buddha’s lære», púsà betyr bodhisattva, og bĕnyé betyr «rot-karman». Ordrett betyr tittelen således «Buddha’s lære eller foredrag om bodhisattvaens rot-karman». Den rekonstruerte sanskrit-tittelen er bodhisattva mūla karman sūtra (बोधिसत्त्वमूलकर्मन्सूत्).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 281 (佛説菩薩本業經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 103Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 94

Bĕn betyr «rot», «opprinnelse», «grunnlag». Yè betyr karman. Bĕnyé eller mūlakarman er det som forårsaker dødsfall og gjenfødsler i en ond sirkel. En bodhisattva velger denne fortsatte eksistens i samsara for å frigjøre alle andre vesener.

En annen oversettelse av den samme teksten, fóshuŏ púsà qífó bĕnyé jīng (佛説菩薩求佛本業經), ble foretatt av en ukjent oversetter fra det østlige Jìndynastiet (317–420).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 282 (佛説菩薩求佛本業經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 102Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 93

Gocarapariśuddha (kapittel 16)
Gocarapariśuddha har vært en separat tekst i Tibet. I § 1376 av Mahāvyutpatti nevnes Gocarapariṡuddham (སྤྱོད་ཡུལ་ཡོངས་སུ་དག་པ, spyod yul yongs su dag pa).

Sutrasamuccaya nevner tittelen på denne teksten (Gocarapariṡudhisūtra). Videre finnes det sitater fra teksten i Mahāsūtrasamuccaya (མདོ་ཀུན་ལས་བཏུས་པ་ཆེན་པོ་, mdo kun las btus pa chen po) av Dipamkarasrijnana (D 3961, 78b3–5) og i den andre Bhāvanākrama (D 3916, 54a5–6), og begge sitater er umulige å spore i kapittel 16 av Avataṃsakasūtraen. Sitatene stammer derfor trolig fra en adskilt tekst som har vært en variant eller avart av kapittel 16.

I sin kommentar mahāyānasańgrahabhāşya (ཐེག་པ་ཆེན་པོ་བསྡུས་པའི་འགྲེལ་པ་, theg pa chen po bsdus pa'i 'grel pa, Toh. 4050) som er en kommentar av Vasubandhu, siteres en sūtra ved navn spyod lam yongssu dag pa'i mdo (སྤྱོད་ལམ་ཡོངསསུ་དག་པའི་མདོ, D 4050 157a2) eller Gocarapariṡudhisūtra. I  kommentaren mahāyānasańgrahagrahopanibandhana (ཐེག་པ་ཆེན་པོ་བསྡུས་པའི་བཤད་སྦྱར་, theg pa chen po bsdus pa'i bshad sbyar, D 4051) siterer Asvabhāva (5. århundre) en sūtra ved navn spyod yul yongs su dag pa'i mdo (སྤྱོད་ཡུལ་ཡོངས་སུ་དག་པའི་མདོ) på tilsvarende sted (D 4051 240b3), deriblant en setning som er funnet igjen i kapittel 16 av den tibetanske Avataṃsakasūtraen. I sin sūtrālaṃkāravyākhyā (མདོ་སྡེའི་རྒྱན་གྱི་བཤད་པ་, mdo sde'i rgyan gyi bshad pa, D 4026) påkaller Vasubandhu autoriteten til sūtraen spyod yul.

Bodhisattva daśalokams sūtra (kapittel 20)
I Buddhabhadra's oversettelse er denne teksten kapittel 11, og i Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 15. Kapittelet ble to ganger oversatt til kinesisk, som en separat tekst. Dens rekonstruerte sanskrit-tittel er bodhisattva daśalokams sūtra (बोधिसत्त्वदशलोकम्स्सूत्र).

Mellom 223 og 300 e.Kr. ble den oversatt av den indo-skytiske munken Dharmarakṣa (233–310) fra den sentralasiatiske osaebyen Dūnhuáng, også kjent som Dūnhuáng bodhisattva’en (敦煌菩薩 dūnhuáng púsà). Hans oversettelse hadde tittelen púsà shí zhùhángdào pĭn (菩薩十住行道品), «den trinnvise veien til Bodhisattvaenes 10 boliger».Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 283 (菩薩十住行道品)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 8, tekst nr 92Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 93

En annen oversettelse av samme teksten, foretatt av en ukjent oversetter fra det østlige Jìndynastiet (317–420) har tittelen fóshuŏ púsà shí zhù jīng (佛説菩薩十住經), «sūtraen om Buddha’s lære om bodhisattvaenes 10 boliger».Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 284 (佛説菩薩十住經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 99Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 97

Vajradhvajapariṇāma (kapittel 30)
Vajradhvajapariṇāma har også vært en separat tibetansk tekst. Denkarma nevner den i § 19 under tittelen Bodhisatvavajradhvajapariņmaparivarta (བྱང་ཆུབ་སེམས་དཔའ་རྡོ་རྗེ་རྒྱལ་མཚན་གྱིས་ཡོངས་སུ་བསྔོ་བའི་ལེའུ, Byang chub sems dpa' rdo rje rgyal mtshan gyis yongs su bsngo ba'i le'u). Den omtales også trolig som Vajradhvajasūtraen i  Bodhicaryāvatāra:

I Buddhabhadra's oversettelse er den kapittel 21, og i Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 25.

Daśabhūmikasūtraen (kapittel 31)
Daśabhūmika er omtalt som en egen tekst i Mahāvyutpatti ([§ 1350] Daśabhūmikam Sa bcu pa). Den finnes også som en egen tekst i Stog Kangyur (1691–1729), Ulannbaatar Kangyur (1671) og Shel dkar Kangyur (1712) fra Thempangma-tradisjonen og i lokale utgaver som Phug brag Kangyur (1696-1706).

Sutrasamuccaya siter denne teksten en gang under tittelen sa bcu'i mdo sde (ས་བཅུའི་མདོ་སྡེ), eller Daśabhūmikasūtra.

Det tibetanske manuskriptet no. 82 av Daśabhūmika som er funnet i oasebyen Dūnhuáng, er den samme versjonen som den som finnes i Thempangma-tradisjonen. Jampa Samten merket seg at den uavhengige teksten i Phug brag Kangyur stemte overens med manuskript no. 82.

Oversettelsen i manuskript no. 82 og utgavene i Thempangma-tradisjonen er forskjellig fra den som finnes innbakt i Avataṃsakasūtraen. Med andre ord finnes det to tibetanske oversettelser av Daśabhūmika.

I Buddhabhadra's oversettelse er den kapittel 22, og i Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 26.

Daśabhūmikasūtraen ble oversatt tre ganger til kinesisk som en separat tekst.

Dharmaraksha foretok en oversettelse, bestående av 5 bokruller, med tittelen jiànbèi yi qiē-zhì-dé jīng (漸備一切智徳經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 285 (漸備一切智徳經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 96Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 89

Kumārajīva (344-413), en buddhistmunk fra Khotan, foretok en oversettelse i 4 bokruller, med tittelen shízhù jīng (十住經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 286 (十住經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 105Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 98

En tredje oversettelse ble påbegynt av Dharmaraksha, og avsluttet av Sīladharma, en munk fra Khotan som bodde i Long-hsin-ssu klosteret i årene 785-804 før han returnerte til hjemlandet Khotan. Den bestod av 9 bokruller med tittelen fóshuŏ shídì jīng (佛説十地經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 287 (佛説十地經)Dainippon Zokuzōkyō (大日本續藏經), bind 2, tekst nr 48, s. 689-775Zhōnghuá dàzángjīng, bind 66, tekst nr 1527Tripitaka Koreana, bind 37, tekst nr 1388

Daśasamādhi (kapittel 33)
Dette kapittelet er fraværende i Buddhabhadra's oversettelse. I Śīkşānanda's oversettelse er det kapittel 27.

Det ble oversatt som en separat telst av Dharmaraksha i 3 bokruller under tittelen děngmù púsà suǒwèn sānmèi jīng (等目菩薩所問三昧經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 288 (等目菩薩所問三昧經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 107Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 100

Anantabuddhakṣetraguṇodbhāvana (kapittel 37)
Anantabuddhakṣetraguṇodbhāvana finnes i to uavhengige tibetanske oversettelser:

Buddhakṣetraguṇoktadharmaparyāya (སངས་རྒྱས་ཀྱི་ཞིང་གི་ཡོན་ཏན་བརྗོད་པའི་ཆོས་ཀྱི་རྣམ་གྲངས།, sangs rgyas kyi zhing gi yon tan brjod pa'i chos kyi rnam grangs/, Toh. 104, D-105)
Acintyarājasūtra (བསམ་གྱིས་མི་ཁྱབ་པའི་རྒྱལ་པོའི་མདོ།, bsam gyis mi khyab pa'i rgyal po'i mdo/, Toh. 268, D-269).

I Buddhabhadra's oversettelse er den kapittel 26, og i Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 31.

Kapittelet ble oversatt to ganger til kinesisk som en separat tekst. Dens rekonstruerte sanskrit-tittel er Tathāgathānam Buddhaksetra-gunokta-dharma-paryāya (तथागथानम्बुद्धक्सेत्रगुनोक्तधर्मपर्याय), «Åpenbaring av kvalitetene til de uendelige Buddha-landene».

Teksten ble oversatt av Fa-hsien eller Faxian (法賢, 377-422) under tittelen Fóshuŏ liàoyiàng yi qiē fóschàgōng jīng (佛説較量一切佛刹功徳經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 290 (佛説較量一切佛刹功徳經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 64, tekst nr 1328Tripitaka Koreana, bind 34, tekst nr 1217

En senere oversettelse ble foretatt av Xuan Zang (玄奘, 602-664) ved Dacien-klosteret den 12. november 654, og har tittelen xiăn wú-biān fó-tŭ gōng-dé jīng (顯無邊佛土功徳經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 289 (顯無邊佛土功徳經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 108Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 101

Buddhadharmācintyanirdeśa (kapittel 39)
Buddhadharmācintyanirdeśa finnes som et uavhengig verk tibetansk verk under tittelen buddhadharmācintyanirdeśa (སངས་རྒྱས་ཀྱི་ཆོས་ཀྱི་བསམ་གྱིས་མི་ཁྱབ་པ་བསྟན་པ།, sangs rgyas kyi chos kyi bsam gyis mi khyab pa bstan pa/, Toh. 187, D-188). Ifølge Denkara er denne teksten «kjent for å være et utdrag av det 29. kapittel av Avataṃsaka». Det korrekte i den nåværende og bevarte tibetanske versjonen av Avataṃsakasūtraen er at den tilsvarer kapittel 39. Teksten er en noen annerledes oversettelse av den samme originalen, som er blitt benyttet i kapittel 39.

I Buddhabhadra's oversettelse er den kapittel 28, og i Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 33.

Samantabhadracāryanirdeśa (kapittel 42)
Samantabhadracāryanirdeśa har vært en separat tibetansk tekst. Den omtales i Denkarma under § 21 som Āryasamantabhadracāryanirdeśa 'Phags pa kun du bzang po'i spyod pa bstan pa. Den må ikke forveksles med Samantabhadracaryāpraṇidhāna i slutten av Gaņdhavyūasūtraen eller kapittel 45, som messes i forskjellige klostertradisjoner i Tibet og Kina.

I Buddhabhadra's oversettelse er den kapittel 31, og i Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 36.

Tathāgatotpattisambhavanirdeśa (kapittel 43)
Tathāgatotpattisambhavanirdeśa har vært en separat tibetansk tekst. Den omtales under § 22 i katalogen Phangtangma under tittelen De bzhin gshegs pa skye ba 'byung ba bstan pa (ཌེ་བཞིན་གཤེགས་པ་སྐྱེ་བ་འབྱུང་བ་བསྟན་པ). Den omtales også i Denkarma under § 18 med tittelen Tathāgatāvataṃsakaparivarta (ཌེ་བཞིན་གཤེགས་པ་ཕལ་པོ་ཆེའི་ལེའུ, De bzhin gshegs pa phal po che'i le'u), såvel som i Mahāvyutpatti i § 1378 med samme tittel som i Phangtangma. Teksten er også sitert i flere indiske avhandlinger som en egen tekst.

Sutrasamuccaya siterer denne teksten en gang under tittelen de bzhin gshegs pa skye ba srid pa'i mdo (དེ་བཞིན་གཤེགས་པ་སྐྱེ་བ་སྲིད་པའི་མདོ), eller Tathāgatotpattisambhavasūtra.

I Buddhabhadra's oversettelse er den kapittel 32, og i Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 37.

Dharmaraksha oversatte dette kapittel som en separat tekst i 4 bokruller, med tittelen fóshuŏ rúlái xìngxiăng jīng (佛説如來興顯經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 291 (佛説如來興顯經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 106Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 99

Lokottaraparivarta (kapittel 44)
Lokottaraparivarta har vært en separat tibetansk tekst. Den omtales i katalogen Phangtangma § 19 under tittelen  Āryalokottaraparivarta (འཕགས་པ་འཇིག་རྟེན་ལས་འདས་པའི་ལེའུ, 'phags pa 'jig rten las 'das pa'i le'u), i katalogen  Denkarma (§ 23, samme tittel), såvel som i Mahāvyutpatti (§ 1334, Lokottaraparivartaḥ, 'jig rten 'das pa'i le'u).

Sutrasamuccaya siterer denne teksten en gang under tittelen Jig rten las 'das pa'i le'u (འཇིག་རྟེན་ལས་འདས་པའི་ལེའུ), eller Lokottaraparivarta.

I Buddhabhadra's oversettelse er den kapittel 33, og i Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 38.

Dharmaraksha oversatte dette kapittel som en separat tekst under tittelen dùshì-pĭn jīng (度世品經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 292 (度世品經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 110Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 103

Gaṇḍavyūhasūtraen (kapittel 45)Gaṇḍavyūhasūtraen opptar omkring 1/3 av hele den tibetanske Avataṃsakasūtraen. Det er en av de mest kjente tekster i hele denne familien. Den har også eksistert som en separat tekst, noe som går frem av katalogen Denkarma [§ 24 Āryagaṇḍavyūhasūtra '''Phags pa sdong po bkod pa'i mdo], såvel som Mahāvyutpatti.

Sutrasamuccaya siterer denne teksten seks ganger, både under tittelen sdong po bkod pa'i mdo (སྡོང་པོ་བཀོད་པའི་མདོ), eller Gaṇḍavyūhasūtraen og under navnet på flere individuelle vimokșas.

Gaņdhavyūsūtraen finnes i alle tre kinesiske oversettelser av Avataṃsakasūtraen. I Buddhabhadra's oversettelse er den kapittel 34. I Śīkşānanda's oversettelse er den kapittel 39, og opptar bokrullene 60-79. Bokrull 80 (kapittel 40) er forbeholdt Samantabhadracaryāpraņidhānarāja. I oversettelsen til Prajña er den å finne i bokrullene 1-39, mens bokrull 40 tilsvarer «kapittel 46» i den tibetanske versjonen og kapittel 40 i Śīkşānanda's oversettelse.

Gaņdhavyūsūtraen ble oversatt minst tre ganger til kinesisk som en separat tekst. Den tidligste kjente oversettelsen ble foretatt av An Fa-hsien mellom 220 og 264 e. Kr. Denne oversettelsen er imidlertid gått tapt.

I regjeringstiden til Keiser Hsiao-wu (373-385) av det østlige Jìndynastiet, foretok Shen Jian (聖堅) en fragmentarisk oversettelse i 3 bokruller under tittelen fóshuō luómó-jiā jīng (佛説羅摩伽經). Originalen var et manuskript fra Khotan.Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 294 (佛説羅摩伽經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 109Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 102

I året 680 e.Kr. oversatte Divākara en liten del av Gaņdhavyūsūtraen under tittelen dàfāngguăngfó huá-yán-jīng rùfă-jiè-pìn (大方廣佛華嚴經入法界品), som et «supplement» med materiale som manglet i Buddhabhadra’s oversettelse.Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 295 (大方廣佛華嚴經入法界品)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 13, tekst nr 111Tripitaka Koreana, bind 8, tekst nr 104

«Kapittel 46»: Samantabhadracaryāpraņidhānarājā
Āvataṃsakasūtraen beskriver både indre kvaliteter og ytre manifestasjoner av mirakuløse evner som har blitt opnådd av de ulike kalyāṇamitras som pilegrimmen Sudhana møter på veien.

Den siste mesteren som Sudhana møter, er Samantabhadra. Han forkynner at visdom bare eksisterer for å praktiseres; og at den skal gavne alle levende vesener. Teksten avsluttes med at Samantabhadra komponerer Samanta­bhadra­caryā­praṇidhāna, eller «bønnen (eller eden) om fullstendig god adferd». Det er en bønn om å aspirere mot buddhanatur. Messingen av denne bønnen praktiseres av de som følger bodhipathapradīpa, «en lampe på veien til opplysning» av Atiśa (982–1054). Denne teksten er grunnlaget for tradisjonen Lam Rim i tibetansk buddhisme.

Bønnen rettes til alle buddhaer som gjennomsyrer hvert atom i multiverset om å forfølge opplysning og fordelene for alle vesener. De 12 første versene dekker de syv aspektene av hyllest, offer, skriftemål, glede, petisjon, bønn og innvielse.

Teksten messes også i mange klostertradisjoner i Kina, Nepal og Bhutan.

Den danner avslutningen på kapittel 45. Noen ganger betraktes den som en selvstendig tekst, og andre ganger som «det 46. kapittel» i buddhāvataṃsakasūtraen.

Den tibetanske tittelen (Toh. 44-45) er «kongen av aspirasjonens bønner til Samantabhadra» (Samantabhadracaryāpraṇidhānarājā (འཕགས་པ་བཟང་པོ་སྤྱོད་པའི་སྨོན་ལམ་གྱི་རྒྱལ་པོ།, phags pa bzang po spyod pa'i smon lam gyi rgyal po/). Andre forkortede titler er Bhadracaryāpraṇidhāna (བཟང་སྤྱོད་སྨོན་ལམ།, bzang spyod smon lam/) og Bhadracaryādeśanā.

En selvstendig tibetansk versjon av denne hymnen finnes i Derge Kangyur under seksjonen «buddhistiske messinger» (གཟུངས། · gzungs/) eller dhāraṇī, underseksjonen «aspirasjon» (བསྔོ་སྨོནའདུས། · bsngo smon 'dus) eller praṇidhāna. Dens katalognummer er Toh. 1095 / D. 1105, og dens tittel er bhadracaryāpraṇidhānarājā (འཕགས་པ་བཟང་པོ་སྤྱོད་པའི་སྨོན་ལམ་གྱི་རྒྱལ་པོ།, phags pa bzang po spyod pa’i smon lam gyi rgyal po/).

I Śīkşānanda's oversettelse utgjør den avslutningen på kapittel 39 («kapittel 40»). Også i Prajña's oversettelse er den avslutningen på Gaņdhavyū. Den mangler i den eldste oversettelsen til Buddhabhadra.

I Khotan sirkulerte den som en egen tekst, og Buddhabhadra oversatte den under tittelen wénshūshílì fā-yuàn jīng (文殊師利發願經).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 296 (文殊師利發願經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 52, tekst nr 1120Tripitaka Koreana, bind 30, tekst nr 1029

Hymnen ble senere oversatt av Bù Kōng (不空, 705-774) under tittelen «Kongen av aspirasjoner til god handlemåte» (普賢菩薩所説經, pǔxián púsà suŏ jīng).Taishō Shinshū Daizōkyō, bind 10, tekst nr 297 (普賢菩薩所説經)Zhōnghuá dàzángjīng, bind 65, tekst nr 1405Tripitaka Koreana, bind 36, tekst nr 1282

Den 1. november 2016 omtalte en artikkel i den bhutanesiske avisen Kuensel den årlige Moenlam (Mönlam på tibetansk) som utføres av den buddhistiske retningen Drukpa kagyu.

Mönlam finner sted i den 4.–11. dagen i den første tibetanske måneden. Det er en bønnefestival som ble grunnlagt i Tibet i 1409 av Je Tsongkhapa (1357–1419), grunnleggeren av retningen gelug. Under denne festivalen brukes bønnen i den kinesiske oversettelsen til Śīkşānanda. De siste fire linjene av denne teksten, som er oversatt av Thomas Cleary, lyder: 

Den bhutanesiske (Drukpa) versjonen lyder:

Oppsummering
Kapittel 16 dveler ved det kinesiske ordet fànxíng (梵行), som er en gjengivelse av sanskrit brahmācharya, «hellig levevis» eller «religiøst liv». Hinduismen knytter dette til studier av Vedaene, kombinert med sølibat; i buddhismen betyr dette å rense ut urenheter i kroppen, talen og sinnet.

Kapittel 17 dveler ved dydene og gjerningene i Bodhisinnet. Her er chūfāxīn (初發心) en gjengivelse av sanskritordet bodhicitta. Det kinesiske ordet gōngdé (功德) er oversatt med «dyder og gjerninger». Ordet Dé(德) er også kjent fra tittelen på taoismens hellige tekst Dàodéjīng, og kan bety «ærbarhet», «godhet», «rettferdighet» eller «kraft». Videre skilles det mellom gōngdé og fúdé (福德). Det siste er fruktene av god karma som skyldes gōngdé''.

Se også
 Relieffer fra Avataṃsaka Sūtra i klosterkomplekset Borobudur, Java

Referanser
84000 Mdo sde
84000 dbu ma/ Madhyamaka
84000 sems tsam/ Cittamātra
84000 Bod kyi mkhas pa rnams kyis mdzas pa'i bstan bcos
84000 Bstan 'gyur dkar chag/ Sūcilipi
Toh. 1095
Buswell 2003, side 142
Cleary 1993
Cleary 1993, side 1518
Eimer 2012
Herrmann-Pfandt 2008, s. 12-17
Korean Canon K81
Korean Canon K79
Korean Canon KS15
Korean Canon K85
Kuensel 2016
Lung 2006
Muller 1995, 大乘二十頌論
Muller 1995, 寶性論
Padmakara_44-45, 2021
Sampten 1992, s. 128
Sanskrit Buddhist Canon, 2013
Sanskrit Buddhist Canon, 2013
Skilling og Saerj 2013, s. 195
Skilling og Saerj 2013, s. 196
Skilling og Saerj 2013, s. 197-198
Skilling og Saerj 2013, s. 197
Skilling og Saerj 2013, s. 198
Skilling og Saerj 2013, s. 199
Skilling og Saerj 2013, s. 200
Skilling og Saerj 2013, s. 201
Skilling og Saerj 2013, s. 203
Skilling og Saerj 2013, s. 204
Skilling og Saerj 2013, s. 206
Skilling og Saerj 2013, s. 207
Skilling og Saerj 2013, s. 208
Skorupski 1985
Stanley [D-105] 2005
Stanley [D-188] 2005
Stanley [D-202] 2005
Stanley [D-269] 2005
Stanley 2005
Tauscher 2008
Wittern 2012, Taishō, Tekst nr 302
Wittern 2012, Taishō, Tekst nr 305
Wittern 2012, Taishō, Tekst nr 1576
Wittern 2012, Taishō, Tekst nr 1611
Woo 2008, side 136

Litteratur