Max Amann

Max Amann (født 24. november 1891 i München, død 30. mars 1957) var en tysk nasjonalsosialistisk politiker, SS-general og journalist.  

Han ble etter krigen dømt til 10 års arbeidsleir.  

 Biografi 
 Første verdenskrig 
Under første verdenskrig tjenestegjorde Amann i 16.reserveinfanteriregimentet (RIR 16) som innikk i 6. bayerske reservedivisjon. Regimentet var kjent under navnet «Regiment List» etter Julius List (1864–1914), som var dets første sjef. I dette regimentet kjempet visekorporal Adolf Hitler, og Amann var som feldwebel tidvis hans overordnede. Hitler tjenestegjorde i hovedsak som ordonnans.Weber, sid. 128.

Amann foreslo Hitlers forfremmelse til underoffiser.

 NSDAP 
Etter krigen vendte Amann hjem til München. Han var med i Thuleselskapet, og ble 1921 med i NSDAP (nazistpartiet); han hadde partibok nummer 3. Hitler utpekte Amann til partiets første kasserer (1. Geschäftsführer der NSDAP) og pressesjef. I november 1923 forøvet Hitler det såkalte ølkjellerkuppet. Kuppet var mislykket, og  Hitler og flere andre tilhengere ble internert på festningen i Landsberg am Lech. 

Amann avtjente seks måneder i fengsel. Etter løslatelsen gav Hitler i 1925 Amann i oppdrag å bygge opp partiets bokforlag, Eher-Verlag. Amann var ansvarlig for avisene Das Schwarze Korps og Völkischer Beobachter. Amann foreslo tittelen Mein Kampf på den boken som Hitler først hadde tenkt å kalle «Fire og et halvt års kamp mot løgner, dumhet og feighet» og ordnet med publiseringen av den. 

Amann mistet sin venstre arm i samband med en jaktulykke i september 1931.

Da nazistene i januar 1933 kom til makten i Tyskland fikk Amann, ved siden av Joseph Goebbels og Otto Dietrich, en vesentlig rolle i ensrettingen (Gleichschaltung) av den tyske presse. Amann ble ordførende i Rikets pressekammer (Reichspressekammer) og Rikets organisasjon for avisutgivere, og han kontrollerte dermed pressesensuren. Han sørget for at nazistene fikk kontroll over avisene i landet og fikk lagt ned aviser som ikke fullt ut støttet Hitler-regimet. I 1933 fikk NSDAP kontroll over 120 aviser og ukeblader, i 1939 kontrollerte partiet 2000 direkte.Jeffrey Herf: L'ennemi juif : la propagande nazie, 1939-1945, Calmann-Lévy, 2011, ISBN978-2-702-14220-2

Den 30. juni 1934 var Amann til stede under mordaksjonen mot den homoseksuelle SA-Gruppenführer Edmund Heines.Hans-Günther Seraphim (Hrsg.): Das politische Tagebuch Alfred Rosenbergs. 1934/35 und 1939/40. Dokumentation. München 1964, S. 45. (Der Herausgeber war der Bruder von Peter-Heinz Seraphim.)
I 1941 ble Max Amman forfremmet til Obergruppenführer i SS.

I 1943 inkorporerte han Alfred Hugenbergs aviskonsern  i nazistpartiets eiendomsmasse.

Amann var den største avis-baronen i det tredje rike og profitterte økonomisk på nazismen. Amanns formue økte fra 108 000 i 1934 til 3 800 000 mark i 1944.

 Etterkrigsoppgjøret 
Amann ble funnet skyldig i å ha vært en «hovedskyldig» (Hauptschuldiger) under rettsoppgjøret etter krigen. Han ble dømt til ti år i arbeidsleir i 1948, men han ble løslatt i 1953.  Han ble fradømt eiendeler og pensjonsrettigheter og døde i fattigdom i München i 1957.

 Litteratur 
 Wilhelm Baur, Rolf Rienhardt, Wilhelm Weiss: Max Amann - Ein Leben für Führer und Volk 1891-1941, Betriebsgemeinschaft Deutscher Verlag, Berlin, 1941
 Oron J. Hale: The Captive Press in the Third Reich, Princeton, 1964
 Robert S. Wistrich: Who's Who in Nazi Germany, Bonanza Books, 1982

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Spartacus Schoolnet
 Amanns tale under rikspartidagene i 1936 (på  engelsk)

Kategori:Personer fra München
Kategori:Tyske nazister
Kategori:SS-generaler
Kategori:Tyskere fra første verdenskrig
Kategori:Tyskere fra andre verdenskrig
Kategori:Personer tilknyttet det tredje rike
Kategori:Mottakere av Jernkorset (1914)
Kategori:Tyske forretningsfolk
Kategori:Medlemmer av Thuleselskapet
Kategori:Deltakere i Ølkjellerkuppet
Kategori:Medlemmer av NSDAP (innmeldt før 1925)
Kategori:NSDAP-funksjonærer
Kategori:Tysk militærpersonell (Hæren i Keiserrike)
Kategori:Tyske krigsfanger under andre verdenskrig
Kategori:Tyskere dømt for forbrytelser begått under andre verdenskrig
Kategori:Medlemmer av Riksdagen (1933-1945)