Boakjølsnegl

Boakjølsnegl eller leopardsnegl (Limax maximus) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene. Den er en av «nakensneglene» uten synlig skall og hører til i gruppen av kjølsnegler.

Boakjølsnegl er en innført art i Norge, som kom til landet på midten av 1900-tallet. Den finnes naturlig i Europa og er innført til Nord-Amerika. I Fremmedartslista er boakjølsnegl fra 2023 kategorisert som svært høy risiko.

 Utseende 
Boakjølsnegl varierer fra å være nærmest ensfarget brun, til den mer karakteristiske kombinasjonen av lysere brun grunnfarge med mørke prikker og striper på kroppen. Den kan bli opp til 20 cm lang.

Som alle artene i denne familien har de en tydelig «kjøl» langs oversiden bakerst på ryggen, samt at åndehullet er plassert bak midten av kappen.

 Levevis 
Boakjølsnegl lever på land og finnes på fuktige enger krattskog og i åpen løvskog.

Arten er som de fleste snegler tvekjønnet, noe som gjør det lettere å finne en partner. For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre gjensidig.  De har kompliserte kjønnsorgan og de kjønnsmodne parer seg om våren.

Paring skjer på det stedet de møter hverandre. Paringsleken er særegen. Kroppene presses sammen, fot mot fot, rett overfor hverandre. Med vaggende bevegelser beføler de hverandre med leppene og tentaklene.  Etter en tid, ofte timer, søker de opp i høyden, i et tre eller lignende og firer seg ned i en tykk slimtråd.  Hengende i slimtråden vrenger den ene sneglen ut sin vagina-åpning og en pilsekk med en kalkpil, som den stikker inn i partnerens kropp.  Den andre sneglen gjør likeså og paringen kan begynne. De befrukter hverandre samtidig.  Etter akten faller de ned på bakken.

Ettersom de er tvekjønnet kan begge legge egg. Hver snegl kan legge hundretalls egg. Snegler dør vanligvis ikke lenge etter paring og egglegging. Utviklingen fra nyklekt snegl til voksen, kjønnsmoden, tar vanligvis minst to år.

Boakjølsnegl er altetende. Den bidrar til nedbryting ved å spise både planterester og sopp, men er også kjent for å spise ungplanter i en så stor grad at den kan være et skadedyr i landbruket. Som kjøtteter er den i større grad enn andre nakensnegler et rovdyr, som kan spise meitemarker og andre nakensnegler og være aggressiv og territoriehevdende.Winter, B., Ørmen, T. & Bøckman, P.(2009): En eksperimentell studie av territorial- og predasjonsadferd hos stor kjølsnegl Limax maximu. Fauna (tidsskrift for Norsk Zoologisk Forening) no 62 (4): side 106-111. Den spiser planter like mye som brunskogsneglen, og er derfor ikke noe man ønsker å ha i hagen. Flere har rapportert at den kun spiser syke eller døde brunskogsnegler, samme som brunskogsnegler, begge er altså kannibaler. Det er likevel verdt å merke seg at de danske forskerne Pagh og Jensen har konkludert at den slett ikke ser ut til å være en god alliert i kampen mot brunskogsnegl.

 Bildegalleri 

 Referanser 

 Litteratur 
 Michael P. Kerney & R.A.D. Cameron,  1979, A field guide to the land snails of Britain and north-west Europe, Collins, Glasgow.

 Eksterne lenker 

 Boakjølsnegl, Limax maximus - med bilder
 Boakjølsnegl, Limax maximus – paring 
 Video av Boakjølsnegl, Limax maximus - paring

Kategori:Kjølsnegler
Kategori:Høyrisikoarter på fremmedartslista
Kategori:Bløtdyr formelt beskrevet i 1758
Kategori:Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné