Demokratisk sosialisme

Demokratisk sosialisme er en politisk ideologi som integrerer sosialistiske økonomiske prinsipper, som sosialt eller arbeidernes eierskap av produksjonsmidlene, med demokratisk styring og institusjoner, vanligvis forfulgt gjennom valgreformer og gradvise overganger snarere enn voldelig revolusjon.

Den oppsto på slutten av 1800-tallet som en revisjonistisk kritikk av ortodoks marxisme, og ble banebrytende av tenkere som Eduard Bernstein, som argumenterte for at kapitalismens interne motsetninger kunne løses trinnvis via parlamentarisk demokrati og fagforeningsaktivitet, noe som førte til en evolusjonær vei mot sosialisme uten den forutsagte kollapsen av markedene. Begrepet som særlig blir brukt av sosialister som vil markere skillet fra den totalitære tradisjonen i kommunismen, spesielt det som kalles stalinisme. Demokratiske sosialister går inn for sosialisme som grunnlag for økonomien,og demokrati som styringsprinsipp.

De tidligere kommunistiske regimene, som for eksempel Sovjetunionen, hadde sosialistiske elementer som planøkonomi og samfunnsmessig eierskap til produksjonsmidlene. I begynnelsen hadde de også arbeiderråd (sovjet) som skulle være folkets valgte organ, og dermed innebære demokratisk styre over staten. Uttrykk som «sosialistisk demokrati» ble imidlertid brukt i Sovjet for å beskrive styresettet. Men sovjetene mistet etter hver makten og man fikk, særlig under Josef Stalin, et byråkratisk statsapparat ledet av en liten elite i ettpartistaten. Uttrykket demokratisk sosialisme innebærer også et ønske om et samfunn der en ikke får denne utviklingen, som man også har sett i de fleste andre forsøk på sosialisme i Asia og Øst-Europa.

Demokratisk sosialisme har historisk ofte blitt brukt synonymt med sosialdemokrati, i den opprinnelige betydningen der sosialdemokratene sto for en gradvis endring til sosialisme gjennom parlamentarisk arbeid og reformer. På 1960-tallet fikk man gjennom tidsskriftet New Left Review, og dannelsen av Sosialistisk Folkeparti (SF), imidlertid en nyansering av begrepene. Til stortingsvalget i 1973 registrerte en utbrytergruppe fra Arbeiderpartiet et parti med navnet Demokratiske Sosialister (AIK). Lederen var Berit Ås, og partiet stilte til valg gjennom Sosialistisk Valgforbund. Valgforbundet var forløperen for det som i 1975 ble Sosialistisk Venstreparti (SV).

I våre dager regner derfor mange begrepet demokratisk sosialisme som noe annet og mer radikalt enn det de sosialdemokratiske partiene står for, altså som tilnærmet synonymt med venstresosialisme. I tillegg til SV bruker også dels revolusjonære organisasjoner i dag (som for eksempel partiet Rødt) dette begrepet.

 Referanser 

Kategori:Sosialisme