Kongepokalvinnere i friidrett for menn

Kongepokalvinnere i friidrett for menn mottar Hans Majestet Kongens Pokal (kongepokalen). Pokalen er et trofé som utdeles under norske mesterskap i en rekke idretter. Innen friidrett tildeles pokalen til beste mannlige og kvinnelige utøver under hovedmesterskapet. Vinneren utpekes av en jury som nedsettes i forkant av hvert mesterskap. Det er ingen begrensning i hvor mange ganger samme utøver kan tildeles pokalen.

Den første norske kongepokalen ble utdelt under Husebyrennene i 1879. Den første kongepokalen innen friidrett ble utdelt i 1902. Den første kongepokalen i friidrett for kvinner ble utdelt i 1949.

 Historie  


Friidrettens første kongepokal ble tildelt Haakon Blystad i 1902. Han vant kulestøt, tresteg, og pentathlon (gammel variant av femkamp). Han ble i tillegg nummer 2 i spydkast,  og 3 i høydehopp. Siden har kongepokalen blitt utdelt årlig, med få unntak. I 1905 ble «Norgespokalen» satt opp av statsminister Michelsen i påvente av at Norge skulle få sin egen konge. I krigsårene 1940 til 1945 ble norske mesterskap ikke arrangert, og følgelig ble det ingen tildeling. Fra 1906 satte kong Haakon VII opp kongepokalene, fra 1958 kong Olav V og siden 1992 står kong Harald V for kongepokalene.

Allsidighet var helt sentralt i juryens vurdering de første årene, og utøveren måtte ha plassering innen øvelser fra minst to av gruppene løp, hopp og kast. Disse statuttene var ikke ulikt prioriteringene for tildeling av Damenes pokal. Damenes pokal ble utdelt fra det første NM i friidrett 1896. Det året gikk pokalen til Einar Knudsen. Under NM i friidrett 1896 gikk Damenes pokal til Karl Olsen.

Et eksempel på dette er tildelingen til Halfdan Stormoen i 1907, der hans beste plassering var 2.-plass på 110 meter hekk og i høydehopp. Han ble også nummer tre i diskos, og ble tildelt pokalen for «best allsidighet». Pokalen ble for øvrig ikke satt opp i NM dette året, men under Kristiania Idrætsforenings internasjonale stevne på Frogner stadion.

De første årene kunne den samme utøver ikke motta pokalen mer enn én gang. Tildelingen av statsminister Michelsens Norgespokal til Carl A. Pedersen i 1905 er først i ettertid anerkjent som en offisiell kongepokal. I 1908 medførte denne regelen at Henry Olsen ble tildelt pokalen for sin 2.-plass i lengdehopp og 3.-plass i diskos. Mesterskapets klart beste utøver, Oscar Guttormsen, vant 4 øvelser, 100 meter, 400 meter, 110 meter hekk og kulestøt, men var tildelt pokalen i 1906 og kunne ikke motta den igjen. Etter dette fikk bestemmelsen krass kritikk, og ble omgjort før mesterskapet i 1909. Det året var Oscar Guttormsen igjen mesterskapets beste utøver, og ble den første til å vinne den offisielle kongepokalen to ganger.

Fra mesterskapet i 1914 ble statuttene for tildelingen igjen endret, der en subjektiv vurdering av allsidighet ble erstattet med et poengsystem, basert på poeng etter utøvernes plasseringer. Det året, 1914, ble det tett kamp mellom sprinteren Olav Rustad og kasteren Johan Hellum som begge hadde tre seire. Hellum hadde i tillegg pallplasseringer på både 100, og 200 meter og fikk kongepokalen.

I mellomkrigsårene ble reglene for tildeling endret. Utøverne kunne nå samle poeng fra de ulike norske mesterskapene innen friidrett; terrengløp, mangekamp, innendørsmesterskap i hopp uten tilløp, og 10 000 meter ble i disse årene arrangert separat, samt utendørsmesterskapet, som senere er omtalt som hovedmesterskapet. Den nye ordningen fortsatte etter andre verdenskrig. I mellomkrigsårene ble det ved flere anledninger delt ut to kongepokaler, den store kongepokal til norgesmesterskapes bestemann, og den lille kongepokalen. Den lille kongepokalen ble tildelt beste tremannslag, det vil si den beste klubb regnet ut fra plasseringer og poeng til klubbens tre beste deltakere.

Samtidig med sleggekasteren Sverre Strandlis inntog i 1950 fikk enkeltprestasjoner og resultater økt prioritet blant juryen. Resultatene ble vurdert ut fra en poengtabell. Tabellen tilsvarte den brukt i tikamp, med egne tabeller for øvelsene utenom tikampen. Denne poengtabellen var også tidligere brukt for å skille når to utøvere stod med lik vurdering etter den gamle beregningen. Fra 1954, påvirket av Standlis fire pokaler på rad, ble det bestemt at kongepokalen skulle alternere mellom øvelsesgruppene løp, hopp og kast. Dette året vant Audun Boysen etter sitt 800 meter løp. Fra midten av 1960-årene gikk man bort fra denne rulleringen, og juryen har siden vurdert mesterskapets beste prestasjon. Værforhold og en utøvers plasseringer i andre øvelser er forhold juryen tar med i vurderingene.

 Statistikk 
70 menn har blitt tildelt kongepokalen i friidrett siden 1902, hvorav 20 har mer enn én pokal. Tre menn har vunnet troféet seks ganger; det er sleggekasteren Sverre Strandli, spydkasteren Andreas Thorkildsen og Karsten Warholm, som vant sin sjette pokal i 2023. Warholms karriere er pågående per 2025, med mulighet for flere pokaler. Diskoskasteren Knut Hjeltnes har vunnet pokalen fem ganger. Warholm har lengste seiersrekke med fem år på rad, en mer enn Strandli. Standli vant den første pokalen i 1950, fikk fire på rad, vant en ny i 1956 og sin sjette pokal 12 år etter den første, i 1962. Dette er det lengste spennet mellom to tildelinger til samme person. Løpsdronningen Grete Waitz vant troféet syv ganger, uten avbrudd.

 Tildeling til kvinner 

Første gang det ble satt opp kongepokal for kvinner, var i det tredje offisielle NM for kvinner, i 1949. Den første pokalen ble tildelt den allsidige utøveren Kirsti Jordet fra Tolga i Hedmark. Hun vant høydehopp og kulestøt, og tok med seg ytterligere tre sølvmedaljer.

 Liste over kongepokalvinnere
 Prestasjonene gjengitt i tabellen er seire under hovedmesterskapet, med mindre annen informasjon er oppgitt.
 I de tidligere årene var allsidighet en forutsetning i statuttene, derfor listes flere resultater.
 Det er bare vinnerresultater som er gjengitt i tabellen.
 I kastøvelsene kulestøt, diskos og spydkast ble det konkurrert i sammenlagt lengde av kast med både høyde og venstre arm, til og med NM 1926. Disse resultatene er markert med «(sml.)» bak resultatet.
 År Navn Klubb Prestasjon(MR = mesterskapsrekord; NR = Norsk rekord; t = tangering)1902    IK Tjalve  Tresteg: 12,65 m, kule: 20,46 m (sml.) og pentathlon (gammel form)1903   (1)  IF Ørnulf  Stav: 2,97 m, 2. pl. høyde og diskos, 3. pl. 110 m hk1904    Kristiania IF  100 m: 12,2 s, lengde: 6,09 m og tresteg: 12,92 m (MR)1905   (2)  IF Ørnulf  Stav: 3,07 m, diskos: 62,75 m (sml), lengde: 5,63 m, høyde: 1,62 m og 2. pl. 100 m, 400 m og tresteg: 12,20 m1906   (1)  IF Ørnulf  110 m hk: 17,1 s, 2. pl. 100 m og 3. pl. stav 1907    IF Ørnulf  2.-plass 110 m hk: 18.0 s og høyde: 1,72 m, 3. pl. diskos: 58,76 m (sml.)1908   (1)  Kristiania IF  2. pl. lengde: 6,21 m og 3. pl. diskos  1909   (2)  IF Ørnulf  110 m hk: 16,8 s, lengde: 6,54 m og tresteg: 13,79 m1910    Kristiania IF  Lengde: 6,61 m (MR) og 110 m hk: 16,7 s1911    Kristiania IF  Lengde: 6,42 m, stav: 2,90 m og spyd: 85,07 m (sml.)1912    Kristiania IF  100 m: 11,1 s (MR), 200 m: 23,3 s (NR, t) og 400 m: 52,6 s (MR) 1913   (2)  Kristiania IF  Diskos: 61,90 m (sml.), 110 m hk: 17,5 s og lengde u.t.: 2,995 m 1914   (1)  IK Tjalve  Kulestøt: 23,19 m (sml.), diskos: 66,31 m (sml.), tikamp: 5969,827 p, slegge: 27,47 mfriidrett.no: Slegge/Hammer   , hentet 8. september 2011 og 3. pl. 100 m og 200 m1915    Torodd IF  100 m: 10,9 s (MR), 200 m: 23,9 s og 400 m: 53,0 s (MR)1916   (2)  IK Tjalve  Kulestøt: 23,53 m (sml.) (MR), slegge: 28,92 m og spyd: 84,56 m (sml.) 1917    IF Ørnulf  100 m: 11,1 s og 200 m: 22,8 s1918    IK Tjalve  5 000 m: 15.50,7 min (MR), 10 000 m: 33.35,0 min og terrengløp1919   (1)  IF Ørnulf  110 m: 15,7 s (MR), tikamp: 6401,775 poeng og femkamp: 3808,900 poeng (MR)friidrett.no: 5-kamp/Pentathlon   , hentet 8. september 2011  1920   (2)  IF Ørnulf  110 m: 15,6 s (MR), tikamp: 6758,820 poeng (MR) 1921   (1)  Kristiania IF  Tikamp: 5849,950 p, 3 pl. i tresteg, høyde ut: 1,534 m (NR), lengde ut: 3,17 m1922    Brann  1 500 m: 4.06,0 min (MR), 5 000 m: 15.53,7 min (MR), 10 000 m: 33.20,0 min 1923   (1)  Torshaug IF  Stav: 4.01 m, 200m: 23,0 s, tresteg: 14,29 m1924   (2)  Torshaug IF  200m: 22,5 s, 400 m: 51,0 s, og stav: 3.36 m 1925   (2)  Kristiania IF  Tresteg: 14,63 m (MR, t) og lengde ut: 3,185)1926    IK Tjalve  Høyde: 1,90 m (MR, t), 2. pl. tresteg: 13,73 m, og 3. pl. lengde: 6,825 m1927    IF Ørnulf  100 m: 10,8 m (MR, t) og 200 m: 22,2 (MR, t)1928    Torshaug IF  5 000 m: 15.30,3 min) og 10 000 m: 33.33,5 min)1929    IL i BUL  Tikamp: 6977,040 p (MR), tresteg: 14,34 m og 2. pl. høyde1930    SK Freidig  400 m: 49,6 s (NR), 2. pl. 800 mfriidrett.no: 800 meter   , hentet 12. september 2011, og 200 m1931   (1)  Torodd IF  400 m hekk: 54,8 s (MR), og 200 m og 110 m hekk: 15,2 s 1932   (2)  Torodd IF  400 m hekk: 54,7 s (NR, t) og 110 m hekk: 14,8 s (NR, t) 1933    Oslo IL  Høyde ut: 1,56 m, lengde ut: 3,31 m og 3. pl. femkamp1934    IK Tjalve  5 000 m: 14.57,2 min (NR), 10 000 m: 32.20,4 min og 2. pl. terrengløp1935   (1)  Oslo Politis IL  100 m: 10,9 s, lengde: 7,27 m, lengde ut: 3,445 m (NR)  og høyde ut: 1,56 m1936   (2)  Oslo Politis IL  Lengde: 7,40 m (MR), lengde ut: 3,33 m og høyde ut: 1,56 m1937   (1)  T&IF Viking  5 000 m: 14.53,8 min (MR), 10 000 m: 32.05,0 min (MR) og terrengløp: 27.24 min1938   (2)  T&IF Viking  5 000 m: 14.54,5 min, 10 000 m: 32.30,8 min og terrengløp: 27.18 min1939   (3)  T&IF Viking  5 000 m: 14.53,6 min (MR), 10 000 m: 32.01,7 min (MR) og terrengløp: 20.23 min1946    Kristiansands IF  100 m: 10,7 m og 200 m: 22,5 og lengde: 7,05 m 1947   (1)  Selsbakk IF  10 000 m: 31.02,2 min (NR), 5 000 m: 14.55,8 min, 3 000 m hinder: 9.28,8 min og terrengløp (8 km): 27.45 min1948   (2)  Selsbakk IF  3 000 m hinder: 9.16,0 min (NR) , 10 000 m: 30.25,5 min (MR), 5 000 m: 14.44,2 min (MR) og terrengløp (8 km): 25.35 min1949   (3)  Selsbakk IF  5 000 m: 14.34,6 min (MR), 3 000 m hinder: 9.19,0 min og 10 000 m: 31.34,4 min 1950   (1)  Brandval IL  Slegge: 54,76 m (MR)1951   (2)  Brandval IL  Slegge: 58,33 m (MR)1952   (3)  Torshaug IF  Slegge: 58,67 m (MR)1953   (4)  Torshaug IF  Slegge: 59,86 m (MR)1954    IK Tjalve  800 m: 1 min. 52,8 s1955    IF Hellas  Høyde: 1,91 m1956   (5)  Sarpsborg IL  Slegge: 59,91 m (MR)1957    Ranheim IL  3 000 m hinder: 8.47,6 min og terrengløp (3 km): 27.45 min1958    IL i BUL  Tresteg: 15,06 m 1959    Sarpsborg IL  Slegge: 61,52 m (MR)1960    IK Tjalve  200 m: 21,2 s (MR) og 100 m: 10,6 s1961    Askj IL  Tresteg: 15,35 m1962   (6)  Sarpsborg IL  Slegge: 63,16 m1963    IL Gular  1500 m: 3.44,9 min (MR)1964    SK Freidig  Lengde: 7,40 m og 2. pl. tresteg1965    IL Gular  Høyde: 2,07 m (MR)1966    IL i BUL  Kulestøt: 18,15 m (NR) 1967    IL i BUL  110 m hekk: 14,0 s (NR, t)  1968    IL i BUL  Lengde: 7,53 m (MR) og Tresteg: 15,50 m1969    IK Tjalve  5000 m: 14 min.11,6 min1970    IF Sturla  3000 m hinder: 8.39,4 min (MR)1971    Oslo IL  Spyd: 81,28 m (MR)1972    IL i BUL  100 m: 10,2 s (NR) og 200 m: 21,4 s 1973   (1)  IK Tjalve  Høyde: 2,15 m (MR)  1974   (2)  IK Tjalve  Høyde: 2,17 m (MR)   1975    Strindheim IL  5000 m: 13.34,2 min (MR) 1976   (3)  IK Tjalve  Høyde: 2,19 m (NR)      1977    Nittedal IL  Spyd: 80,62 m1978    IK Tjalve  10.000 m: 27.50,8 min1979   (1)  IL Gular  Diskos: 64,44 m (MR)1980   (2)  IL Gular  Diskos: 65,82 m, (MR) og kulestøt: 20,55 m (NR)  1981   (3)  IL Gular  Diskos: 63,30 m1982    SK Vidar  Spyd: 84,30 m1983    Tønsberg FIK  Slegge: 71,06 m1984   (4)  IL Gular  Diskos: 64,44 m1985    IK Tjalve  Lengde: 7,90 m1986   (5)  IL Gular  Diskos: 65,72 m   1987    Aksla IL  Spyd: 78,54 m (NR)1988   (1)  IF Urædd  Kulestøt: 20,63 m (MR)1989    IF Urædd  Kulestøt: 20,87 m (MR) 1990   (2)  IF Urædd  Kulestøt: 20,80 m1991   (1)  IK Tjalve  Høyde: 2,29 m (NR)   1992    Oppdal FIK  800 m: 1.48,13 min1993    SK Vidar  800 m: 1.44,74 min (MR)1994   (2)  IK Tjalve  Høyde: 2,30 m (MR)  1995   (1)  Moss IL  100 m: 10,23 s (MR) og 200 meter: 20.29 s (NR)1996   (2)  Moss IL  100 m: 10,08 s (NR)   1997    Fræna FIK  3000 m hinder: 8.20,11 min (MR)1998   (1)  IL Norna-Salhus  Tresteg: 17,20 m (NR)1999   (2)  IL Norna-Salhus  Tresteg: 17,27 m (NR)2000    Raufoss IL  100 m: 10,31 s og 200 m: 20,71 s2001    IK Tjalve  Kulestøt: 19,59 m2002    IK Tjalve  Spyd: 81,25 m2003    Il i BUL  100 m: 10,35 s2004   (1)  SK Vidar  Spyd: 81,38 m2005   (2)  SK Vidar  Spyd: 83,63 m2006   (3)  Kristiansands IF  Spyd: 85,02 m (MR)2007   (1)  IL i BUL   100 m: 10,14 s2008   (2)  IL i BUL   100 m: 10,28 s2009   (4)  Kristiansands IF  Spyd: 88,55 m (MR)2010   (5)  Kristiansands IF  Spyd: 87,10 m2011   (6)  Kristiansands IF  Spyd: 90,61 m (MR)2012   (3)  IL i BUL  200 m: 20,91 s2013    Florø T&IF  400 m hekk: 50,38 s (MR)2014   (4)  IL i BUL  100 m: 10,22 s2015   (1)  Dimna IL  400 m: 47,39 s, 400 m hekk 51,09 s og 2. pl. 110 m hekk og lengde2016   (2)  Dimna IL  400 m: 45,8 s og 400 m hekk 50,72 s2017   (3)  Dimna IL  400 m: 46,44 s og 400 m hekk: 48,73 s (MR)2018   (4)  Dimna IL  400 m: 47,32 s og 400 m hekk 49,01 s2019   (5)  Dimna IL  400 m: 45,54 s (MR) og 400 m hekk 47,43 s (MR) 2020    Sandnes IL  1500 meter: 3.33,93 (MR) 2021   (2)  Sandnes IL  1500 meter: 3.33,46 (MR) 2022    Fana IL  Stavsprang: 5,86 m (MR) 2023   (6)  Dimna IL  400 m hekk 46,76 s (MR) 2024   (3)  Sandnes IL  1500 meter: 3.34,03 2025    Gloppen FIL  Sleggekast: 78,44 m

 Galleri 

 Referanser 
Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (Digitalt tilgjengelig fra nb.no)
Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (side 45)
Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (side 48)
Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (side 65)
Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (side 81)
Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (side 142)
Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (side 186)
Møst, Aage (red.) : Raskest, høyest, lengst i 100 år : norsk friidrett 1896-1996. Norges Friidrettsforbund, 1995. ISBN 82-00-22591-7 (side 207)
friidrett.no: Kongepokalvinnere  , hentet 16. august 2011
friidrett.no: 100 meter   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: 200 meter   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: 400 meter   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: 1500 meter   , hentet 12. september 2011
friidrett.no: 5000 meter   , hentet 8. september 2011
friidrett.no: 10000 meter   , hentet 8. september 2011
friidrett.no: 110 meter Hekk/Hurdles   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: 400 meter hekk/hurdles   , hentet 12. september 2011
friidrett.no: 3000 meter hinder/Steeplechase  , hentet 11. september 2011
friidrett.no: Lengde/Long Jump   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: Høyde/High Jump   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: Tresteg/Triple Jump   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: Stav/Pole Vault  , hentet 7. september 2011
friidrett.no: Kule/Shot Put   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: Diskos/Discus   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: Spyd/Javelin   , hentet 7. september 2011
friidrett.no: Lengde uten Tilløp/Standing Long Jump   , hentet 8. september 2011
friidrett.no: Høyde uten tilløp/Standing High Jump   , hentet 8. september 2011
friidrett.no: Tikamp/Decathlon   , hentet 8. september 2011
friidrett.no: Pentathlon/Pentathlon - Old Style , hentet 7. september 2011
friidrett.no: 3 km Terrengløp/Cross Country   , hentet 11. september 2011
friidrett.no: 8 km Terrengløp/Cross Country   , hentet 8. september 2011
friidrett.no: Terrengløp (Varierende lengde)/Cross Country (Varying courselength)   , hentet 8. september 2011
friidrett.no: Rekordenes Utvikling - Løpsøvelser   , hentet 19. september 2011
friidrett.no: Rekordenes Utvikling - Tekniske øvelser   , hentet 19. september 2011
Fædrelandsvennen (14. august 2011) Takker NM-arrangørene for kjempekastet, hentet 18. august 2011
Pokalen utdelt dette året var «Norgespokalen» satt opp av statsminister Michelsen. Pokalen kunne derfor tildeles Carl A. Pedersen, selv om han allerede hadde en kongepokal fra 1903. Tildelingen i 1905 er senere anerkjent som en offisiell kongepokal.
Pokalen ble ikke satt opp i NM dette året, men under KIFs internasjonale stevne på Frogner Stadion. Dette er det eneste avviket fra regelen.
dagbladet.no (26. august 2012): Angelsen og Ndure fikk kongepokalene i NM, hentet 26. august 2012
friidrett.no (25. august 2013): Kongepokalene til Ezinne Okparaebo og Øyvind Kjerpeset , hentet 26. august 2013
friidrett.no (24. august 2014): Kongepokalvinnerne takket samtlige funksjonærer , hentet 24. august 2014
friidrett.no (2. august 2015): Kongepokalene til Pedersen og Warholm , hentet 2. august 2015
aftenposten.no (1. august 2016): Kongepokalene til Warholm og sjokkert Kloster, hentet 1. august 2016
aftenposten.no (19. august 2018): Sigrid Borge og Karsten Warholm vant kongepokalene, hentet 19. august 2018
aftenposten.no (4. august 2019): Kongepokal-kongen Warholm skrev historie, hentet 4. august 2019
aftenposten.no (8. juli 2023): Kongepokaler til Karsten Warholm og Henriette Jæger i friidretts-NM, hentet 9. juli 2023

Kategori:NM i friidrett
Kategori:Lister over friidrettsutøvere

Kategori:Utmerkelser etablert i 1902
Kategori:1902 i Norge
Kategori:Sport i 1902
Friidrett for menn