Skipssetning

Skipssetning, skipformet gravanlegg hvor runde stein er lagt ut i form av konturen av et skip sett ovenfra. Denne gravformen forekommer i jernalderen i Norden, ikke minst i senere jernalder og vikingtiden (400-1050 e.Kr). Denne gravskikken er veldig gammelt helt tilbake til eldre bronsealder, konsentrert på de nordiske landene Sverige, Danmark og Norge med spredninger i Finland, Baltikum og Tyskland, minst én skipssetning var funnet på Island. De overlevende eksemplene i dag utgjør et minstetall av det totale tallet som var reist over et stort tidsrom på tre tusen år, omtrent 2,000 skipssetninger er kjent for arkeologene.Steinskip og tingsteiner, s. 61 

Kjente skipssetninger inkluderer Lindholm Høje og Klebæk Høje i Jylland, Danmark, Ales stener i Kåseberga (Österlän) og Hjortahammar (Blekinge) i Sverige, og Istrehågan i Norge.

 Skipssetningene i Norge 
Det hadde lenge hersket en oppfatning om skipssetningene er sjeldne i Norge, men det skyldes lite systematiserte kartlegging av de mange kjente steinsettingene som kunne ha forskjellige form, disse med ovale og ellipse form i nyere tid tolkes som skipssetninger uansett størrelse, beliggenhet og grad av bevarering. Mange steinsettinger enten forsvunnet eller ble ødelagt fordi utarbeidede stein var nyttig for gjenbruk til diverse bruk inkludert husbygging, dette gjort at mange steinsetninger var blitt sterkt uregelmessig så omfattende utgravningsundersøkelser måtte til for å gjenkonstruere disse. Det var også sett restaureringsarbeid før dokumentering fant sted. I seg selv betyr det at fullstendig oversikt og kategorisering over steinsetningene i Norge har mangler, og forutse mer innsats, ettersom ikke samtidige kjente har blitt underlagt omfattende undersøkelser.Steinskip og tingsteiner, s. 22

Tallet over kjente, både sikre og usikre skipssetninger, er upresist, men er oppgitt til omlagt 40 i hele Norge utenom Vestfold, som rommet 29 skipssetninger.Steinskip og tingsteiner, s. 70, s. 79 Den største kjente skipssetningen er skipssettingen på Tingvoll i Steinkjer, Trøndelag som kan opprinnelig ha vært 50 meter lang. Tingvold-skipssettingen har blitt restaurert, bare med eksisterende steiner så lengden på den er på cirka 34 meter med til sammen 38 reiste steiner. Et ukjent antall høye steiner hadde forsvunnet.Steinskip og tingsteiner, s. 69 På andreplassen kom skipssetningen på Elgesem i Sandefjord, Vestfold med en lengde på 41 meter og bredde på 8,5 meter, den er også dels bevart ved å bestå av 21 reiste steiner, 17 andre hadde forsvunnet. Den største intakte skipssetningen som steinsetning er den store skipssetningen på Istrehågan i Larvik, Vestfold. Den ble restaurert med de fleste reiste steinene så et helhetsinntrykk dannes - den er 24,5 meter lang og 9.2 meter bred med 18 reiste stein hvilende på en steinpakning av rullesten.Steinskip og tingsteiner, s. 155 

Det finnes en forskjellig type blant de norske skipssetningene, disse som var lagt som steinlegginger med horisontale lagte steiner fremfor vertikale reiste steiner. Den meste kjente blant disse steinleggingene er «Mølenskipet», hvor en skipsformede formasjon var funnet på Brunlanes, Mølen - 20 meter lang, men det fantes større eksempler som de to skipssetninger på Steinsrød, Sandefjord undersøkt i året 1871 - den ene var 35 meter lang, den andre var 28 meter lang og 3 meter bred. Det er funnet et brannflak etter et brent skip under Mølenskipet mens en kremasjonsgrav var funnet i den mindre steinleggingen på Steinsrød. En andre steinlegging var funnet i Hella på Nøtterøy i Færder, Vestfold - den er 15 meter lang og 5,5 meter bred. Da et «røys» var undersøkt på Eidsten i Larvik, vist det seg å være en skipsformet steinlegging reist over en båtgrav, den var cirka 7 meter lang og 1,5 meter bred.Steinskip og tingsteiner, s. 73-74, s. 78

De fleste skipssetningene i Norge kom fra den yngre jernalder, som kunne identifiseres ved at disse er bygd av reiste steiner som står atskilt fra hverandre i kontrast til skipssetningene fra bronsealderen med tettpakkede rekker av reiste stein. Noen ganger var skipssetning reist over en haug eller «fylt» som oppdaget på Vestfeltet på Hunn i Borge, Østfold hvor en «skipsformet haug» var utgravd i 1950, den var 13 meter lang og 6 meter bredt, som rommet en kremasjonsgrav fra ca. 900 e.kr.Steinskip, tingsteiner, s. 64 Slike «fylte skipssetninger» er også et bronsealderfenomen - 8 eksempler er kjent, av disse to i Norge. Disse var begravd i haug eller røys, de skulle ikke være synlig for de levende. Denne gravskikken var fra slutten på eldre bronsealder, 1250 til 1000 f.kr.Myhre, Lise Nordenborg, s. 155 De to norske bronsealderskipssetninger er Knaghaug på Bø og Kongehaugen på Ringen ved Høyevarde på Karmøy. De var små; tydelige båtformede - 3 m x 2 m og 6 m x 3 m, bygd med lagte hellesteiner.Myhre, Lise Nordenborg; s. 164-167

Skipssettingene lå spredt langs den norske kysten fra svenskegrensen til Harstad i Troms, men det er størst konsentrering i to avgrensede regioner; 29 sikre som usikre skipssettinger registreres i den forhistoriske Vestfold fra Tønsberg til Mølen i Brunlanes mens 22 sikre som usikre skipssettinger registres i Trøndelag, flesteparten i Inntrøndelag. En «monumental» skipssetting har nedre grense på 40 meter, rundt tjue i Danmark og tretti i Sverige er kjent, det er bare i Trøndelag slike skipssettinger er funnet, selv bare ett eksempel har overlevd, Tingvold-skipssettingen som opprinnelig var omtrent 50 meter lang, nå «bare» 34 meter lang. Med georadar blir det mulig å finne og dokumentere skipssettingene som sett på Vinne i Verdal selv etter de hadde forsvunnet fra overflaten. Med Vinne-funnet blir det 6 monumentale skipssettinger i Norge.Steinskip og tingsteiner, s. 62, s. 70

 Liste over sikre som usikre skipssetninger (yngre jernalder) 
 Skipssetting Funnsted  Datering  Tilstand  Størrelse  Bemerkelser NorgeSteinskip og tingsteiner, s. 64 til s. 79 Ekelunden i Halden  Dels bevart  30 m lang x 13 m bred  Øyestad i Sarpsborg  Forsvunnet  «8 skritt lang og 4 skritt bred»  Bessberg i Sarpsborg    Beskrevet av Lorange i 1869 Rønnestad, Skjeberg   Ikke nærmere beskrevet   Vestfeltet på Hunn, Borge (Fredrikstad) 900-tallet Utgravd i 1950 13 m lang x 6 m bred Bemerket som «Skipssetningen» under utgravning, var en fylt skipssetning. Teknisk omtalt som skipsformet langhaug. Haugsten i Råde  Forsvunnet  Beskrevet av Lorange i 1869 som «aflang kreds» av oppreiste stein Urstad i Moss  Dels bevart  13 m lang x 5 m bred  Dilling i Moss  Bevart  6 m lang og 3 meter bred Den mindre av to skipformede steinlegginger på Dilling steinleggingsfelt  Dilling i Moss  Bevart  9 m lang og 2,5 meter bred Den største av to skipformede steinlegginger på Dilling steinleggingsfelt  Jeløy i Moss  Forsvunnet  65 skritt lang, bredde ikke oppgitt Registrert senest år 1740, nedskrivninger fra 1842 vist muligens tre skipssetninger som «elliptiske grave», to beskrevet.  Jeløy i Moss  Forsvunnet  40 skritt lang, 15 skritt bred Registrert senest år 1740, nedskrivninger fra 1842 vist muligens tre skipssetninger som «elliptiske grave», to beskrevet. Tørfest i Vestby, Akershus  Bevart 4,5 meter lang og 2,25 meter bred  Nordby i Ås, Akershus  Bevart 8 meter lang og 3 meter bred Jordfast stein i hver ende og seks bruddstein på hver langside  Reitveit i Kråkstad (Nordre Follo)    Usikre opplysninger om skipssetninger på et sted kalt «Templet» fra senest 1929 Ekeberg i Oslo  Bevart 20 meter lang og 4,5 meter bred En av de få fullstendige bevarte skipssetninger på Østlandet, restaurert i 1959 Frogner i Oslo  Forsvunnet Dimensjonene ikke oppgitt Beskrevet av Nicolaysen i 1866, lå på et høydedrag mellom Kristinelundveien og Halvdan Svartes gate. Klauvstad ved Randsfjorden i Gran, Innlandet  Forsvunnet  Beskrevet senest i 1780-tallet som «aflang eller Oval-Krebs omkringsadt med 52 store steene» Kongs-Eik i Tønsberg  Forsvunnet  «17 alen lang og 10 alen bred» Beskrevet først som tingsted, deretter som skipssetning før den forsvant senest 1918. Bruserød i Tønsberg  Bevart 12 meter lang Et gravfelt fra jernalderen ligger i Bruserød.200px Hella på Nøtterøy i Færder   Bevart 15 meter lang og 5,5 meter bred Skipsformet steinlegging på et gravfelt blant gravhauger. Tokenes på Nøtterøy i Færder  Forsvunnet 15 meter lang og 3 meter bred Beskrevet som skipsformet røys, men hadde preg som en konstruksjon av steinblokker fremfor røysstein.  Råstad i Sandefjord (Stokke)  Bevart  6,1 meter lang og 4,4 meter bred En liten skipssetning av 8 bruddstein i form av heller. Steinsrød i Sandefjord (Stokke)  Forsvunnet 35 meter lang, bredde ikke oppgittDen største av to skipsformet steinlegging undersøkt av Nicolaysen i 1871 Steinsrød i Sandefjord (Stokke)  Forsvunnet 28 meter lang og 3 meter bred Den mindre av to skipsformet steinlegging undersøkt av Nicolaysen i 1871200px Elgesem i Sandefjord Jernalderen Dels bevart 41 meter lang og 8,5 meter bred Norges største bevarte skipssetting med helhetsinntrykk, 17 oppreiste stein forsvunnet  Kamfjord i Sandefjord    16 til 18 skritt langtBeskrevet i 1840 som «aflang Firekant», status ukjent. Hystad i Sandefjord  forsvunnet 30 skritt lang og 12 skritt bred Beskrevet i 1840, forsvunnet i 1908. 200pxIstrehågan i Tjølling  Bevart 24,5 meter lang og 9,2 meter bred Restaurert og gjenreist til sin opprinnelig form som den største av to skipssetninger 200pxIstrehågan i Tjølling  Bevart 10,3 meter lang og 2,3 meter bred Restaurert og gjenreist til sin opprinnelig form som den mindre av to skipssetninger  Kleppåker i Larvik  Dels bevart 27 meter lang og 7 meter bred Ligger i utmarka like ved Hunsveien i et gravfelt med gravhauger og bautasteiner. Nordre Kaupang i Larvik  Forsvunnet  Gravfeltet på Nordre Kaupang var utsatt for omfattende inngrep, dokument fra 1845 vist fem spissovale gravminner, av disse var en mindre identifisert som skipssetning, den største var rundt 25 meter lang. Bjønnes, Nordre Kaupang i Larvik  Bevart  4 til 5 små skipssetninger i form av steinlegginger ble oppdaget. Hybbestad i Larvik  Dels bevart 10 meter lang  Rauan i Larvik  Bevart  15 meter lang og 4 meter bred En skipsformet steinlegging  Nalun i Larvik  Forsvunnet  20 meter lang og 8 meter bred En skipsformet langhaug ble utgravd av Nicolaysen i 1887, senere tolket som en skipssetting på en haugplattform. 200pxAgnes i Larvik (Brunlanes)  Restaurert 22 meter lang og 4,5 meter bred Utsatt for gjentatte restaurering, opprinnelig lå i et gravfelt som har forsvunnet. Eidsten i Larvik (Brunlanes) Yngre jernalder Forsvunnet 7 meter lang og 1,5 meter bred Skipsformet steinlegging lagt ovenpå en ubrent båtgrav med flere hundre klinknagler. 200px Mølen i Larvik (Brunlanes)  Bevart 20 meter lang Skipsformet steinlegging lagt ovenpå et brannflak etter en brent båt. Kjent som Mølenskipet. Formodentlig en skipsgrav. Kjørrefjord på Lista i Agder  Dels bevart  Beskrevet som «en aflang Fiirkant» i 1826, sannsynlig rester etter en skipssetting, fem bautasteiner i dag som steinsetting. Røsseviga på Lista i Agder    19 skritt lang Beskrevet som «en aflanf Fiirkant af omtrent 19 Skridts Længde» i 1826 Sveinall i Laudal (Lindesnes)  Forsvunnet  En langstrakt grusrygg kalt Ringen var omgitt av reiste steiner i ellipseformasjon med større stein i hver ende Sira i Flekkefjord  Forsvunnet  20 meter lang En mulig skipssetting  Haga i Sola i Rogaland  Forsvunnet 6,5 meter lang og 2,5 meter bred Dokumentert i 1901 som en skipssetting av tolv reiste steiner, medregnet to større i hver ende. Hå strandgravfeltet i Hå i Rogaland  Yngre jernalder Forsvunnet 6 meter lang og 3 meter bred Undersøkt i 1954, innholdet en grav. Njærheim i Hå i Rogaland  Forsvunnet  En skipsformet «innhegning» kalt Horgjå etter lokal tradisjon Reiestad i Hå i Rogaland  Forsvunnet   Erland i Tysvær  Dels restaurert  Meget ødelagt steinsetting ble restaurert som en halv skipssetting med høye oppreiste steiner på 2-3 meter høyde.  Kongsheia på Karmøy  Forsvunnet 65 skritt lang, bredde ikke oppgitt Et stort gravfelt ble rasert, nedskrivningene fra 1829 avslørt «tre elliptiske Grave», formodentlig skipssetting Kongsheia på Karmøy  Forsvunnet 40 skritt lang og 15 skritt bred Et stort gravfelt ble rasert, nedskrivningene fra 1829 avslørt «tre elliptiske Grave», formodentlig skipssetting Kongsheia på Karmøy  Forsvunnet 40 skritt lang, bredde ikke oppgitt Et stort gravfelt ble rasert, nedskrivningene fra 1829 avslørt «tre elliptiske Grave», formodentlig skipssetting Vik i Stryn, Vestland 800-850 e.kr Ødelagt 10 meter lang og 2 meter bred Ødelagt under veiarbeid i 1891, var en skipsformet steinlegging med dobbeltgrav fra første halvdel av 800-tallet. Sjohaug, Hæreid i Eidfjord, Vestland 1000-tallet Forsvunnet 22 meter lang og 5 meter bred En voll var fjernet i 1926, som rommet sannsynlig en fylt skipssetning, i et kjent gravfelt. Skumsnes i Fitjar, Vestland 800-tallet   En båtformet steinlegging som rommet en rikt utstyrt kvinnegrav ble undersøkt i 2024. Synes i Haram, Møre og Romsdal  Forsvunnet 10 meter lang og 3-4 meter bred En skipssetting dokumenteres i 1950, bare en reist stein var tilbake ut av omtrent ti stein. Bremsnes i Averøy, Møre og Romsdal  Forsvunnet  32 alen lang Omtalt flere ganger fra 1773 til 1897 som «Stensætning i Skibsform». Berg i Stjørdal  Forsvunnet 60 alen, omtrent 40 meter langt Omtalt i 1823, 1835 som dels bevart steinsetting kalt «Berrigs Thing», oppgitt til 60 alen, gjettet til 40 meter. Finne i Levanger  Forsvunnet 60 alen lang og 20 alen bred Skipsformet steinsetting med den ene enden mot en gravhaug, beskrevet i 1823. Heggja i Stjørdal    Tradisjon om en rund, avlang steinkrets, formodentlig en skipssetting.  Ner-Eggen i Levanger  Forsvunnet 40 skritt lang, bredde ikke oppgitt Beskrevet som avlang innhegnet steinsetting i 1778. Rygg i Frosta  Forsvunnet 60 skritt lang og 42 skritt bred Beskrevet i 1880, som del av et gravfelt som ble utradert, hadde to svære stein i midten.200px Hegge i Steinkjer  Dels bevart 34 meter lang Norges største skipssetting ved å være opprinnelig på 50 meter lengde, nå dels bevart som Tingvold steinskipet som den eneste overlevende av tre kjente skipssetningene på Hegge. Hegge i Steinkjer  Forsvunnet 64 alen lang, trolig 14 alen bred Lik stor som Tingvoll skipssettingen, forsvunnet siden 1823 Hegge i Steinkjer  Forsvunnet  18-19 meter lang og 9 meter bred, men var større Tredje og sist skipssetting på Hegge mot sør, ødelagt før 1869 et stort brannflak var funnet i 1870 Trana i Steinkjer  Forsvunnet  18 meter lang og 5 meter bred  Rishaugen i Orkland (Agdenes)  Forsvunnet  19,5 meter lang Den eneste dokumenterte av opptil syv skipssettinger i et gravfelt som ble utradert senest 1915 Stiklestad i Verdal  Forsvunnet  Et meget stort antall gravminner ble ødelagt, et kart fra 1822 avslørt 5 skipssettinger, ingen ble dokumentert for ettertiden. Vinne i Verdal   40 meter lang Georadar oppdaget en mulig skipssetting i nyere tid Naustan i Skaun  Forsvunnet  Fem bautasteiner i to rekker var observert langs fjorden i 1820-tallet.  Uteid i Hamarsøy i Nordland    Et gravfelt fra jernalderen, muligens ødelagt skipssetting.  Skarstein på Andøya, Nordland   12 meter lang og 6 meter bred Spissovale steinsettinger med lave forhøyninger, to var undersøkt i 1948 Skarstein på Andøya, Nordland   12 meter lang og 6 meter bred Spissovale steinsettinger med lave forhøyninger, to var undersøkt i 1948 Myre på Andøya, Nordland    En «baadformet stensat flade» ble dokumentert i 1879 og 1902. Bjarkøy i Harstad, Troms   Forsvunnet38 skritt lang og 8-10 skritt bred Et felt med 9 steinsettinger lå ved søndre havn av Harstad, tre av dem var skipsformet, dimensjonene på den største kjent.

600px|thumb|left|Ales stenar i Sverige.

 Referanser 

Litteratur
 Artikkel av Lise Nordenborg Myhre, Skipssettinger som religiøse symboler i graver fra eldre bronsealder, Årbok for Karmsund 1997-1998 ISBN 82-994760-0-3
 Frans-Arne Hedlund Stylegar, Jan Henning Larsen, Elizabeth Skjelsvik: Steinskip og tingsteiner - Steinsettinger i Norge gjennom 3000 år 2025 Museumsforlaget ISBN 9788283051742
 Joakim Wehlin; Österjöns Skeppssättningar - Monument och möteplatser under yngre bronseålder 2013 Göteborgs universitet ISBN 978-91-85245-51-8
Kategori:Skikker omkring døden
Kategori:Arkeologiske anleggstyper
Kategori:Jernalderen