Čerťák

Čerťák (også kjent som Adidas Arena) er et skihoppanlegg ved byen Harrachov i Tsjekkia. Anlegget er mest kjent for skiflygingsbakken, men har også en storbakke i direkte tilknytning til skiflygingsbakken, og dessuten tre mindre hoppbakker like i nærheten. Anlegget drives av sportsklubben TJ Jiskra Harrachov. Tilskuerkapasiteten er ca. 50 000.

Hoppbakkene ligger på nordsiden av fjellet Čertová Hora (norsk: Djevelfjellet), ikke langt fra grensa mot Polen. Den første hoppbakken i Harrachov ble bygd i 1922, i et annet område ved byen. Senere på 1920-tallet ble den første bakken bygd i Čerťák, og denne bakken ble etter hvert utvidet og fikk selskap av flere mindre bakker.

 Skiflygingsbakken 
Både Høye Tatra og Špindlerův Mlýn ble vurdert som sted for å bygge en skiflygingsbakke i Tsjekkoslovakia, før valget til slutt falt på Harrachov.Riesengebirge: Zu den Sprungschanzen (besøkt 19. mars 2016) Skiflygingsbakken ble bygd mellom 1977 og 1979, og åpnet i mars 1980. K-punktet er 185 meter og bakkestørrelsen 205 meter. Bakken har vært arena for VM i skiflyging fire ganger, i 1983, 1992, 2002 og 2014.

Skiflygingsbakken i Harrachov fikk tidlig ry på seg for å være farlig å hoppe i, et rykte som bakken til en viss grad og helt ufortjent sliter med fremdeles. De første årene hadde hopperne en enorm høyde over kulen, helt opp i 12 meter over bakken. Høyden førte til at vindkast eller utøverfeil kunne få fatale konsekvenser, og flere hoppere skadet seg kraftig i stygge fall i bakken. Under VM i skiflyging i 1983 falt både Steinar Bråten (Norge), Horst Bulau (Canada) og Jens Weißflog (Øst-Tyskland) stygt. Men også i ettertid har det vært stygge fall der. I 1998 ødela slovaken Marián Bielčik kneet, i 1992 slapp Andreas Goldberger (Østerrike) mirakuløst lett unna et svært stygt fall, og i 1989 fikk Ole Gunnar Fidjestøl en ryggskade etter et stygt fall. Skiflygingsbakken ble til slutt stengt av FIS på grunn av den dårlige sikkerheten. Bakken ble ombygd mellom 1989 og 1992, og har siden holdt standarden som er fastsatt av FIS. Skiflygingsbakken og storbakken er imidlertid fremdeles nokså utsatt for vind, til tross for vindseilet som er satt opp på vestsiden av skiflygingsbakken.

 Bakkerekorder 
Det er to ganger blitt satt verdensrekord i skiflygingsbakken i Harrachov. Armin Kogler (Østerrike) tangerte verdensrekorden med 176 meter 27. mars 1980, mens Pavel Ploc (Tsjekkoslovakia) hoppet 181 meter 19. mars 1983. Christof Duffner (Tyskland) falt på et hopp på 194 meter 22. mars 1992. Førstemann til å hoppe over 200 meter i bakken var Roar Ljøkelsøy med 201 meter 9. mars 1996.

Gjeldende bakkerekord er 214,5 meter, satt av Matti Hautamäki (Finland) i skiflygings-VM 9. mars 2002 og Thomas Morgenstern (Østerrike) under trening i verdenscupen 18. januar 2008 og i prøveomgangen til rennet som ble avlyst dagen etter. Simon Ammann (Sveits) falt på et hopp på 215,5 meter i verdenscupen 9. januar 2011, og Jurij Tepeš (Slovenia) falt på 220 meter i verdenscupen 3. februar 2013.

 Dato Navn  Lengde 27. mars 1980  Armin Kogler 176 m 20px|Verdensrekord 19. mars 1983  Pavel Ploc 181 m 20px|Verdensrekord 23. februar 1985  Ole Gunnar Fidjestøl 183 m 9. mars 1996  Roar Ljøkelsøy 201 m 9. mars 1996  Andreas Goldberger 201 m 9. mars 1996  Jakub Jiroutek 201 m 9. mars 1996  Jan Balcar 203 m 9. mars 1996  Andreas Goldberger 204 m Dato Navn Lengde 13. januar 2001  Adam Małysz 206,5 m 13. januar 2001  Janne Ahonen 206,5 m 14. januar 2001  Risto Jussilainen 212,5 m 9. mars 2002  Anders Bardal 212,5 m 9. mars 2002  Matti Hautamäki 214,5 m 18. januar 2008  Thomas Morgenstern 214,5 m 19. januar 2008  Thomas Morgenstern 214,5 m

Kilde for bakkerekordene: Skisprungschanzen-Archiv og FIS.

 Storbakken 
Storbakken i Harrachov ble bygd samtidig med skiflygingsbakken, i 1977-1979, og også gjenåpnet etter ombygging i 1992. Denne bakken har K-punkt 125 meter og bakkestørrelse 142 meter. Den anerkjente bakkerekorden i storbakken er 145,5 meter, satt av Janne Ahonen (Finland) i kvalifiseringen til verdenscuprennet 12. desember 2004. I kontinentalcupen hoppet Martin Koch (Østerrike) 151 meter 18. desember 2004. Lars Bystøl (Norge) hoppet 147,5 meter under trening foran verdenscuprennet 10. desember 2005, men han hadde større fart enn de sist startende. Bakken er, ut fra bakkestørrelse og bakkerekorder, en av de største i verden i storbakke-klassen.

Storbakken har hatt verdenscuprenn flere ganger, sist i desember 2005. (Verdenscuprenn i desember 2006, 2009 og 2010 måtte avlyses på grunn av snømangel og dårlig vær.) Kontinentalcuprenn har blitt arrangert i 2000, 2001, 2004 og 2005.

 Bakkerekorder (storbakken)TJ Jiskra Harrachov: První byl Ladislav Jirásko (arkivert av Internet Archive, besøkt 19. mars 2016) 
 Dato Navn  Lengde 5. januar 1980  Ladislav Jirásko 59 m 6. januar 1980  František Novotný 75 m 6. januar 1980  Jaroslav Balcar 88 m 6. januar 1980  Ivo Peterka 91 m 6. januar 1980  Břetislav Počík 97 m 6. januar 1980  Ladislav Jirásko 101 m 6. januar 1980  Ivo Felix 103 m 6. januar 1980  Ivo Felix 109 m 10. januar 1981  Armin Kogler 122 m Dato Navn Lengde 6. februar 1983  Pavel Ploc 122 m 13. januar 1985  Pavel Ploc 123 m 13. januar 1996  Andreas Goldberger 129 m 14. januar 1996  Jakub Sucháček 137 m 14. januar 1996  Kazuyoshi Funaki 140 m 14. januar 1996  Kazuyoshi Funaki 141,5 m 10. desember 2004  Andreas Widhölzl 142 m 11. desember 2004  Adam Małysz 143 m 12. desember 2004  Janne Ahonen 145,5 m

 De mindre bakkene 
De første hoppbakkene i Čerťák ble bygd på 1920-tallet. To helt nye bakker med størrelse ca. K60 og K30 ble bygd i 1952. Anlegget er senere blitt utvidet og modernisert flere ganger. Normalbakken ble utvidet til K70 i 1955 og K90 i 1979. Den har i dag bakkestørrelse 100 meter og har siden 1997 hatt plastmatter, som gjør at den også kan brukes i sommerhalvåret. Bakkerekorden på snø er 101,5 meter, satt av Wilhelm Brenna (Norge) i 1997 og Paweł Wąsek (Polen) 18. februar 2016. På plast er rekorden 102,5 meter (Roman Koudelka (Tsjekkia) 16. september 2006). Normalbakken ble brukt da Harrachov arrangerte junior-VM i 1993. Den har hatt ett verdenscuprenn i spesielt hopp, i desember 1997. Det har vært FIS-cuprenn i bakken i 2006, 2007, 2009 og 2010. Bakken ble brukt under verdenscupen i kombinert i 2002 og 2006, mens verdenscuprennene der i 2007 og 2009 måtte avlyses.

To mindre bakker har K-punkt 70 meter (bakkerekord 77 meter, Jan Matura 1996) og K-punkt 40 meter (bakkerekord 43,5 meter, František Vaculík 1999).

K90-, K70- og K40-bakkene, samt en K26-bakke en kilometer vest for Čerťák-anlegget, ble brukt under veteran-VM i skihopping og kombinert i 2002. Veteranmesterskapet fant sted i dagene etter det årets VM i skiflyging. Bakkene ble også brukt under veteran-VM i 2011.

 Viktige renn 
Inkluderer skiflygingsuke, verdenscuprenn, VM i skiflyging og junior-VM.

 Skiflygingsbakken 
 Dato Vinner  Andre Tredje Type renn 28.–29. mars 1980Adam Kwieciński: Resultater  (besøkt 3. juni 2015)  Steve Collins  Armin Kogler  Tom Levorstad Skiflygingsuke 18.–20. mars 1983  Klaus Ostwald  Pavel Ploc  Matti Nykänen VM i skiflyging 23. februar 1985  Ole Gunnar Fidjestøl  Miran Tepeš  Jiří Parma Tadeusz Fijas Trond Jøran Pedersen Verdenscup 24. februar 1985 Avlyst pga. vind Verdenscup 18. mars 1989 Avlyst pga. vind Verdenscup 19. mars 1989  Ole Gunnar Fidjestøl  Mike Holland  Jan Boklöv Verdenscup 21. mars 1992  Noriaki Kasai  Andreas Goldberger  Roberto Cecon VM i skiflyging 1. dag, verdenscup 22. mars 1992 Avlyst pga. dårlig vær VM i skiflyging 2. dag, verdenscup 9. mars 1996  Andreas Goldberger  Christof Duffner  Jaroslav Sakala Verdenscup 10. mars 1996 Avlyst Verdenscup 6. februar 1999 Avlyst pga. dårlig vær Verdenscup 7. februar 1999 Flyttet til storbakken pga. dårlig vær Verdenscup 13. januar 2001  Adam Małysz  Martin Schmitt  Risto Jussilainen Verdenscup 14. januar 2001  Adam Małysz  Janne Ahonen  Martin Schmitt Verdenscup 9.–10. mars 2002  Sven Hannawald  Martin Schmitt  Matti Hautamäki VM i skiflyging 1. dag, 2. dag avlyst 19. januar 2008 Avlyst pga. vind Verdenscup 20. januar 2008  Janne Ahonen  Tom Hilde  Anders Jacobsen Verdenscup 8. januar 2011  Martin Koch  Thomas Morgenstern  Adam Małysz Verdenscup 9. januar 2011  Thomas Morgenstern  Simon Ammann  Roman Koudelka Verdenscup 3. februar 2013  Gregor Schlierenzauer  Robert Kranjec   Jan Matura  Verdenscup, utsatt fra 2. februar 3. februar 2013  Gregor Schlierenzauer  Jan Matura  Jurij Tepeš Verdenscup 14.-15. mars 2014  Severin Freund  Anders Bardal  Peter Prevc VM i skiflyging 1. dag, 2. dag avlyst 16. mars 2014 Avlyst pga. vind VM i skiflyging, lagkonkurranse

 Storbakken 
 Dato Vinner  Andre Tredje Type renn 10. januar 1981  Roger Ruud  Armin Kogler  Per Bergerud Hubert Neuper Verdenscup 8. januar 1983  Holger Freitag  Markku Pusenius  Klaus Ostwald Verdenscup 9. januar 1983  Pavel Ploc  Klaus Ostwald  Markku Pusenius Verdenscup 14. januar 1984  Jiří Parma  Jens Weißflog  Pavel Ploc Verdenscup 11. januar 1986  Matti Nykänen  Ernst Vettori  Jiří Parma Verdenscup 10. januar 1988 Avlyst Verdenscup 15. januar 1989  Jan Boklöv  Risto Laakkonen  Ladislav Dluhoš Verdenscup 12. januar 1990  Dieter Thoma  Ladislav Dluhoš  Jiří Parma Verdenscup 16. januar 1993 Avlyst pga. snømangel Verdenscup 17. januar 1993 Avlyst pga. snømangel Verdenscup 14. desember 1996  Kazuyoshi Funaki  Primož Peterka  Takanobu Okabe Verdenscup 15. desember 1996  Primož Peterka  Andreas Goldberger  Kristian Brenden Verdenscup 19. desember 1998  Janne Ahonen  Ronny Hornschuh  Kazuyoshi Funaki Verdenscup 20. desember 1998  Janne Ahonen  Noriaki Kasai  Andreas Widhölzl Verdenscup 7. februar 1999  Janne Ahonen  Lasse Ottesen  Jakub Sucháček Verdenscup, flyttet fra skiflygingsbakken 11. desember 2004  Adam Małysz  Janne Ahonen  Georg Späth Verdenscup 12. desember 2004  Janne Ahonen  Roar Ljøkelsøy  Jakub Janda Verdenscup 10. desember 2005  Andreas Küttel  Michael Uhrmann  Janne Ahonen Verdenscup 11. desember 2005  Jakub Janda  Janne Ahonen  Andreas Küttel Verdenscup 9. desember 2006 Avlyst pga. snømangel Verdenscup 10. desember 2006 Avlyst pga. snømangel Verdenscup 12. desember 2009 Avlyst pga. snømangel Verdenscup 13. desember 2009 Avlyst pga. snømangel Verdenscup 11. desember 2010 Avlyst pga. vind og snø Verdenscup 12. desember 2010 Avlyst pga. vind og snø Verdenscup 9. desember 2011  Gregor Schlierenzauer  Daiki Itō  Anders Bardal Verdenscup 10. desember 2011  Norge
Tom HildeBjørn Einar RomørenVegard SklettAnders Bardal  Østerrike
Thomas MorgensternDavid ZaunerAndreas KoflerGregor Schlierenzauer  Slovenia
Jernej DamjanJure ŠinkovecPeter PrevcRobert Kranjec Verdenscup, lagkonkurranse 11. desember 2011  Richard Freitag  Thomas Morgenstern  Severin Freund Verdenscup

 Normalbakken 
 Dato Vinner  Andre Tredje Type renn 3. mars 1993  Finland
Risto JussilainenJanne AhonenOlli HapponenTuomo Kykkänen  Østerrike
Gerhard SchallertIngemar MayrThomas KuglitschAndreas Widhölzl  Tyskland
Stefan PetersohnRonny HornschuhBernd BörnigAlexander Herr Junior-VM, lagkonkurranse 5. mars 1993  Janne Ahonen  Andreas Widhölzl  Alexander Herr Junior-VM 12. desember 1997  Masahiko Harada  Primož Peterka Dieter Thoma Verdenscup

 Referanser 

 Hovedkilder og andre eksterne lenker 
 TJ Jiskra Harrachov: Skiflying Harrachov (arkivert av Internet Archive)
 Sportovní areál Harrachov a.s.: Ski-jumps in Harrachov
 Skisprungschanzen-Archiv: Čertak (skiflygingsbakken og storbakken)
 Skisprungschanzen-Archiv: Čertova hora (normalbakken K90, K70, K40)
 Skisprungschanzen-Archiv: Areal Kraml (K28, K18, K10)
 Skisprungschanzen-Archiv: Junior WSC Hills
 Eastern Ski Jumping & Nordic Combined Foundation, Inc.: 2002 Harrachov CZE (veteran-VM)
 FIS: Resultater
 Skisprungschanzen-Archiv: All time results
 NRK: 25 år siden skandalerennet (18. januar 2008)

 Eksterne lenker 


Kategori:Hoppbakker i Tsjekkia
Kategori:Skiflyging