Possement

Possement (uttales pås(s)emen´t)Oppslagsordet «possement» i Bokmålsordboka er en fellesbetegnelse for finere snorer, bånd, frynser, dusker, overspunne knapper og annen pynt på innredningstekstiler og klær, særlig gardiner, møbler og uniformer fra 1600- til begynnelsen av 1900-tallet. Dette er trådarbeider omspunnet med silke-, ull-, bomulls-, gull- eller sølvtråd. Pyntebånd omfatter for eksempel galoner og tresser (flettede bånd), agramaner (flate bånd), burr (fyldige, krusete bånd) og rysjer (foldete, rynkete tøy- eller blondestrimler). Pomponger (pyntedukser), kvaster og rosetter er punktdekor, mens de andre typene følger kanter og linjer som lisser og border. Possementvevning foregår i spesielle vevstoler eller maskiner, men ble tidligere håndverksmessig utført av spesielle possementmakere.Oppslagsordet «possement» i Store norske leksikon (fri gjenbruk av tekst) 

Ordet kommer via tysk Posamenterie og fransk passementerie fra italiensk passamano som betyr 'det som passerer gjennom hånden'.

 Historie 
Possement kom trolig til Europa fra Østen. Allerede i nordisk bronsealder kjente man teknikker som minner om possement, og i Danmark er det funnet lik i eikekister fra før 1000 år før Kristus, med klær som har frynser, snorer og dusker. 

I 1683 var læretiden i possementmakerfaget fem år når gutten betalte, og seks år når gutten ikke betalte for læren. Svennetiden var fire år før en kunne avlegge mesterprøve.Grevenor (1936) side 203. I Bergen finner vi possementmakere innført i borgerboken i perioden 1617 til 1657. Da forsvinner faget der, men vi finner flere knappemakere og disse har nok utført en del possementarbeid også. Det ser ut til at det har vært uklare skiller mellom de to fagene. I Christiania averterer en knappemaker i Intelligenssedlene i 1782 at han for uten knapper også kan levere hvide frønser og andre kolørede vindue-dusker, hæstetopper, tømmer, uhrbaand, knæbånd med videre, og det kunne han tydelig gjøre selv om det på tiden også var en possementmaker i byen.Grevenor (1936) side268. 

Til langt ut på 1800-tallet var possement populært i overklassen, hos konger, dronninger, adel og høyere geistlighet.
 Se også 
 Frynser
 Aiguillette, adjutantsnor
 Kokarde, båndsløyfe
 Blonder
 Galon, bredt pyntebånd blant annet brukt for å angi tjenestegrad på uniformer
 Møbeltapetsering
 Klunkestil, interiørstil 1870–1910 preget av stoppede sittemøbler og tunge draperier utstyrt med «klunker» (kvaster)

 Litteratur 
 Grevenor, Henrik, red. (1936): Det norske håndverks historie bd. II. Oslo.
Trøndelag Folkemuseum og Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum (1982): Oldemors pomponger - possementhåndverket i Trondheim. Trondheim. ISBN 82-90348-03-7

 Referanser 

Se også
 Liste over håndverksfag og håndverksteknikker

 Eksterne lenker 

 Omtrekk.no om possement på møbler 

Kategori:Håndverk
Kategori:Drakttilbehør
Kategori:Møbler