Liste over ekstremvær i Norge

miniatyr|Ekstremværet Dagmar er blant de kraftigste i Norge i nyere tid. Her bilde av ødeleggelser ved Seilet hotell i Molde.

Liste over ekstremvær i Norge er en oversikt over ekstremvær som har rammet Norge etter definisjonen til Meteorologisk institutt.

 Ekstremvær i Norge 
Et ekstremvær i Norge er et uvær som er så kraftig at det er fare for liv og verdier. I Norge er det bare Meteorologisk institutt som er pålagt å varsle og som har lov å varsle om slike værforhold, da kalt et ekstremvarsel. Årsaken til at bare Meteorologisk institutt utgir slike varsler er fordi det ikke skal oppstå forvirring om StormGeo eller andre værvarslingsbyråer hadde gitt ut et ekstremvarsel, siden Meteorologisk institutt ikke hadde sendt ut.

I forbindelse med ekstremvarsel blir styresmaktene varslet slik at de kan sette i gang forebyggende tiltak. Først blir hovedredningssentralene og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) varslet og deretter Justisdepartementet, statsforvalteren (fylkesmannen) i fylkene som blir rammet, politiet i aktuelle områder i tilfelle evakuering, kommunale etater i aktuelle områder for å sikre verdier, og media for å varsle allmennheten.

 Kriterier for utstedelse av ekstremvarsel 
For at et uvær skal kalles ekstremt må minst ett av følgende kriterier oppfylles:
 Sterk vind, som regel storm.
 Store nedbørmengder eller endrede temperaturforhold som kan føre til stor flom.
 Ekstremt stor snøskredfare over store områder
 Stormflo (ekstremt høy vannstand langs deler av kysten)

I tillegg spiller også hvilket område som blir rammet inn på om det blir sendt ut ekstremvarsel eller ikke. Det må for eksempel kraftigere vind til i Nord-Norge og på Vestlandet enn på Østlandet før et ekstremvarsel blir utstedt.

Vindens retning spiller vanligvis også en rolle. Hvis vinden blåser parallelt med kysten vil bare de ytterste områdene bli rammet av kraftig vind, men med en gang vinden kommer med større vinkel inn mot kysten vil større områder få merke den kraftige vinden.

 Utstedelse av ekstremvarsel 
Ekstremværvarslingen deles den inn fire faser:

 Fase A: Melding om økt overvåking før mulig ekstremvær 
Betyr at meteorologene gir situasjonen spesiell oppmerksomhet, og kontinuerlig vurderer utviklingen. Det er ennå ikke sikkert at det faktisk blir ekstremvær. Meldingen kan fortsatt trekkes tilbake.

 Fase B: Korttidsvarsel før ekstremt vær ventes å inntreffe 
Meteorologen har avgjort at det blir ekstremvær. Varselet er mer detaljert enn forutgående meldinger og oppdatering skjer minst hver 6. time. Uværet får navn.

 Fase C: Uværet pågår 
Meteorologen sender varsel så ofte som situasjonen tilsier, men uansett minst hver 6. time.

 Fase D: Uværet over – opprydding og reparasjoner pågår 
Det sendes varsel når fare for ekstremt vær er over. Varselet skal informere om værutsiktene i de nærmeste døgn med tanke på oppryddinger og reparasjoner.

 Opphav 
Opphavet til at en startet med varslingsplaner for ekstreme værsituasjoner var nyttårsorkanen i 1992 i Møre og Romsdal. Orkanen ble godt varslet av Meteorologisk institutt på nyttårsaftenen 1991, men siden varslet blant annet kom på denne spesielle dagen var det få som fikk med seg varslet. Verken allmennheten eller styresmakter ble varslet om det ekstremt kraftige uværet, og ødeleggelsene ble deretter siden ingen skadeforebyggende tiltak var utført og heller ingen beredskap ble sett i gang for å raskt bøte på skadene som oppstod.

Første gang prosedyrene for ekstremvarsel ble tatt i bruk var 8. desember 1994 da det ble varslet full til sterk storm langs kysten fra Lindesnes til Fedje. De fleste ekstremværa kommer som følge av kraftig vind. Ekstremvær som følge av ekstremt stor snøskredfare har ennå ikke blitt utstedt siden prosedyrene ble oppretta.

 Navngiving av ekstremvær 
Siden 1995 har også Meteorologisk institutt gitt navn på ekstremværene på liknende måte som man gjør med tropisk sykloner i andre deler av verden. I Norge følger navngivingen en alfabetisk liste der annet hvert navn er et mannsnavn og et kvinnenavn. Bokstavene Q, W, X, Z, Æ, Ø og Å blir ikke benyttet. Når man kommer til siste bokstav (Y) begynner man på nytt igjen med A på neste ekstremvær. På den første listen ble ikke bokstaven C benyttet. Hensikten med navnsettingen er å lette kommunikasjonen mellom myndigheter og meteorolog, slik at ikke misforståelser oppstår. Det første ekstremværet som fikk navn var Agnar 12. oktober 1995.

 Kjente ekstremvær 
Storofsen 21.–24. juli 1789: Langvarig og kraftig regn førte til Norges mest dødbringende flommer i historisk tid. Flommer og skred tok livet av minst 61 mennesker i Gudbrandsdalen, Østerdalen og Valdres. Storofsen rammet også resten av Østlandet, Sørlandet, Møre og Romsdal og Trøndelag. Rekonstruerte værkart har senere vist at katastrofen skyldtes at et lavtrykk over Polen, Østersjøen og Sør-Sverige i dagevis sendte usedvanlig varm og fuktig luft fra sørøst inn mot Østlandet.

Galnemåndagen, orkanen som rammet Vestlandet 12. mars 1822. I tillegg til den voldsomme vinden skyldtes katastrofens omfang at et eventyrlig sildefiske hadde lokket mange fiskere ut mot havgapet i grålysningen. Den krevde minst 170 menneskeliv, kanskje over 300.

Storstormen i Vest-Europa 1987 ble 15. oktober dannet i Biscayabukten. Den beveget seg nordøstover og forårsaket størst skader i Sør-England og Nord-Frankrike, men også Vest-Europa for øvrig ble rammet. Norge ble truffet sent på dagen 16. oktober. Lavtrykksbanen og den sørlige vindretningen gjorde at Østlandet, som vanligvis ligger i le for den sterkeste vinden, ble truffet med full styrke. Lavtrykket og den sterke pålandsvinden gav også en (etter norske forhold) ekstrem stormflo i Oslofjorden. Skadene kom opp i 650 mill. kr.

Nyttårsorkanen i 1992 var den sterkeste orkanen som har rammet Norge i historisk tid, og det dyreste uværet. Det ble registrert  skader og utbetalt en total erstatning på om lag 1,3 milliarder kroner. Også Skottland ble hardt rammet.

Vesleofsen, flommen som rammet Østlandet i juni 1995, ble også svært dyr med om lag  skader for 1,8 milliarder kroner og utbetalt erstatning for 940 millioner kroner.

Et av de mest omfattende uværene som har rammet landet var de tre ekstremværene Gudrun, Hårek og Inga, som kom på løpende bånd i januar 2005. De gav vind opptil sterk storm langs kysten. Områdene helt fra Østfold til Nordland ble rammet i denne uværsperioden, og det ble rapportert  skader for totalt 160 millioner kroner.

Ekstremværet Narve rammet Nord-Norge i januar 2006, og det ble rapportert 2478 skader som totalt gav erstatningsutbetalinger på rundt 188 millioner kroner.

Orkanen Dagmar, natt til 26. desember 2011: Vind på opptil 46 m/s (32,7 m/s og mer er orkan), og vindkast på opptil 55 m/s – bare litt «svakere» enn Nyttårsorkanen. Dagmar kom i kjølvannet av ekstremværet Cato. Den rammet mye av Norge, men særlig Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal.

Ekstremværet Hans rammet Sør-Norge den 7. august 2023, med store konsekvenser i form av flom, oversvømmelser og jordskred.

3. og 4. oktober 2025 rammet ekstremværet Amy store deler av landet, fra Agder til Nordland, med svært kraftig vind, ekstremt kraftige vindkast og stedvis store nedbørsmengder.

 Liste over ekstremvær 
 Før 2000 
DatoNavnOmråde rammetÅrsak, ødeleggelser, vindstyrker22. september 1969NavnløsRogalandKraftig orkan herjet over Skandinavia. Den skapte enorme ødeleggelser i Rogaland, og 13 mennesker omkom som følge av stormen i Danmark og Sverige. Orkanen ble ikke forutsett av meteorologene, men antas å ha vært rester av en tropisk storm.24. november 1981NavnløsRogalandOrkan på Vestlandet. Det har nesten aldri blåst mer her16. oktober 1987NavnløsSør-NorgeEkstrem stormflo i Oslofjorden. Storstormen i Vest-Europa 1987 krevde i Norge ett menneskeliv og forårsaket skader for 650 mill. kr.Gustav Bjørbæk: Norsk vær i 100 år, s. 195.1. januar 1992NavnløsMøre og Romsdal, Trøndelag, Sogn og FjordaneOrkan med vindkast oppe i 65 m/s. Ofte omtalt som nyttårsorkanen i 92.23. januar 1994NavnløsHordalandBoligplattformen Polyconcord slet seg og kolliderte med Puddefjordsbroen i Bergen.8. desember 1994NavnløsLindesnes til FedjeFull og til dels sterk storm, samt høy vannstand fra Lindesnes til Karmøy.19. januar 1995NavnløsRogaland, Hordaland, Sogn og FjordaneHøy vannstand.30. januar 1995NavnløsRogaland, Hordaland, TrøndelagFull og til dels sterk storm.31. januar 1995NavnløsTrøndelag til NarvikHøy vannstand.27. mai 1995NavnløsTelemark og ØstlandetStore nedbørmengder, noe som sammen med påfølgende store nedbørmengder og snøsmelting førte til Vesleofsen.31. mai 1995NavnløsTelemark og ØstlandetStore nedbørmengder.7. juni 1995NavnløsØstlandetStore nedbørmengder.12. oktober 1995AgnarNordmøre, TrøndelagSterk storm. Helgeland: Full storm 25 m/s.11. november 1995BeraTroms og Vest-FinnmarkFull storm. Fare for snøskred og vanskelige kjøreforhold.29. januar 1996DagFinnmark, østlige delerSterk storm i kyst- og fjordstrøk.28. februar 1996ErikaTrøndelagFull storm, kortvarig sterk storm.12. oktober 1996FrodeNordland, Troms og Vest-FinnmarkFull eller sterk storm.28. oktober 1996GerdLindesnes til OslofjordenOpp til storm med kast.14. januar 1997HaukSpitsbergenTil dels sterk storm.29. januar 1997IdunNordland, Troms og FinnmarkFull storm for Nordland og Troms. Full, senere sterk storm i Finnmark.6. februar 1997JoarVestfjorden og OfotenHøy vannstand7. februar 1997JoarNordfjord, Møre og Romsdal, TrøndelagSterk storm, høy vannstand.17. februar 1997KariRogaland, Hordaland, Sogn og Fjordane, TrøndelagFull storm og til dels sterk storm.16. november 1997LeifSpitsbergenTil dels sterk storm.9. november 1998MariTrøndelag (indre deler)Full storm26. november 1999NjålStøtt til NarvikHøy vannstand28. november 1999OlrunHordaland, Sogn og Fjordane, TrøndelagFull storm eller sterk storm24. desember 1999PeterAgder, Telemark, Vestfold, ØstfoldLiten eller full storm

 2000–2010 
DatoNavnOmråde rammetÅrsak, ødeleggelser, vindstyrker28. januar 2000ReidunLindesnes–SvenskegrensenHøy vannstand27. mars 2000SølveØst-FinnmarkFull storm28. oktober 2000ToraAgder-fylkeneFull storm. Store nedbørmengder og høy vannstand.15. januar 2001UlfTroms og FinnmarkFull storm15. desember 2001ValdisFinnmarkSterk storm17. desember 2002YrjanVesterålen, Troms, FinnmarkFull eller sterk storm14. januar 2003AgdaMøre og Romsdal, Trøndelag sør for TrondheimsfjordenFull eller sterk storm28. oktober 2003BengtTromsø til VardøHøy vannstand3. desember 2003ClaraSalten til Vest-FinnmarkFull storm.6. desember 2003DyreMøre og Romsdal, TrøndelagFull storm.10. desember 2003EddaNord-Helgeland til Sør-TromsFull storm. Sterk storm i Lofoten.21. desember 2004FinnNordmøre til VesterålenFull storm, senere sterk storm8. januar 2005GudrunSør-Rogaland, Agder–SvenskegrensenSør-Rogaland: Sterk storm, Agder– Svenskegrensen: Liten/full storm. Egersund–Svenskegrensen: Høy vannstand.10. januar 2005HårekTrøndelag til LofotenFull – kortvarig sterk storm. Høy vannstand.11. januar 2005IngaEgersund til KristiansundStormflo (høy vannstand). Liten til sterk storm.1. august 2005JosteinVarslet ble trukket tilbake siden uværet minket i styrke og ikke lenger kvalifiserte til ekstremvær.14. september 2005KristinHordaland og delvis i Sogn og FjordaneEkstrem nedbør. Første ekstremvarsel utstedt på grunn av ekstrem nedbør. Hatlestadraset14. november 2005LokeHordaland, Rogaland, og Sogn og FjordaneEkstrem nedbør lokalt11. desember 2005MonaHelgeland, Saltfjellet, Salten og LofotenSørvestlig full storm og store nedbørmengder18. januar 2006NarveNamdalen, Nordland, Troms, kyst- og fjordstrøkene i Vest-FinnmarkSøraustlig sterk eller full storm4. desember 2006OdaStavanger-StadHøy vannstand13. januar 2007PerRogaland, Hordaland og SognKortvarig vest senere nordvest sterk storm i kystområdene. Skadene er særlig store i Sverige, hvor tolv millioner m³ skog raseres.19. desember 2007RitaNord-Troms, Øst-Finnmark samt kyst- og fjordstrøkene i Vest-FinnmarkVestlig full til sterk storm25. januar 2008SondreSogn og Fjordane og Møre og RomsdalKraftig lavtrykk og flo, med høye bølger på kysten31. januar 2008TuvaAgder-fylkene, Telemark, Østfold, VestfoldSørlig full storm, nedbør, bølger25. oktober 2008UlrikSogn og Fjordane, Møre og Romsdal, Trøndelag, Helgeland og SaltfjelletKortvarig vestlig sterk storm i Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal og Trøndelag. Kortvarig sørvestlig sterk storm på Helgeland og Saltfjellet20. november 2008VeraTrøndelagMeteorologisk institutt melder om vestlig full til sterk storm på Trøndelagskysten nord for Trondheimsfjorden. Sterk vind i kombinasjon med snø gir vanskelige kjøreforhold. Signifikant bølgehøyde på 10–12 meter på kysten, maksimal bølgehøyde på over 20 meter31. desember 2008YngveNord-Helgeland, Saltfjellet, Salten og LofotenMeteorologisk institutt meldte om kortvarig nordvestlig sterk storm. Vinden slo til med full kraft tidlig på morgenen, og Helligvær fyr målte en middelvind på 36 m/s, noe som tilsvarer orkan. Samme sted målte vindkast til opp mot 45 m/s

 2010–2020 
DatoNavnOmråde rammetÅrsak, ødeleggelser, vindstyrker6. januar 2010AskNordland, Troms og FinnmarkMeteorologisk institutt meldte om kortvarig sterk storm 30 m/s utsatte steder i Nordland, Troms og Vest-Finnmark. Sørvestlig full storm 25 m/s, sterk storm 30 m/s utsatte steder i kyst- og fjordstrøkene i Øst-Finnmark.25. november 2011BeritMøre og Romsdal, Trøndelag, Helgeland, Salten, Ofoten og LofotenMeteorologisk institutt meldte om sterk vind, lavt lufttrykk og høye bølger inn mot land. Dessuten meldte de ekstremt høy vannstand langs kysten, estimert til å være opp til 110 cm over det som er oppgitt i tidevannstabellen. Det ble meldt sør eller sørvestlig full storm i hele området som ekstremvarselet gjelder. I Møre og Romsdal kan hende sterk storm. Berit gjorde skader for 275 mill. kr.25. desember 2011CatoNordland, Troms og FinnmarkMeteorologisk institutt melder om ekstremt høy vannstand (stormflo) fra nord i Nordland til Vest-Finnmark. Nordland: Sørvestlig vind og pålandsvær. Det blir mest vind og bølger i Nordland sør for Vesterålen, med et varsel om full storm. Troms og Finnmark: Fralandsvind og noe mindre bølger. Men lokalt kan det blir mer bølger enn man er vant til. Kraftig vind i fjordene.25. desember 2011Orkanen DagmarSogn og Fjordane, Møre og Romsdal og TrøndelagDagmar kom hakk i hæl med Cato og beveget seg med stor fart mot norskekysten. Meteorologisk institutt melder om kraftig vind og høye bølger i Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal og Trøndelag. Dagmar gav betydelig sterkere vind enn Cato. Kråkenes hadde middelvind på opptil 46 m/s (33 m/s og mer er orkan), og vindkast på opptil 58 m/s. Vindkast opptil 65 m/s på Juvasshø. Ifølge Finans Norge ble det utbetalt erstatninger for 1,3 milliarder kr.https://www.nrk.no/sognogfjordane/xl/da-dagmar-tok-alt-1.13283139 Fortsatte innover Sverige, med betydelige ødeleggelser her også.3. januar 2012EmilVest-AgderSent tirsdag kveld blir det vestlig full og periodevis sterk storm, kan hende kortvarig orkan i kastene. Emil ble noe roligere enn først meldt og tok en mer sørlig bane. I løpet av natt til 4. januar ble den nedgradert fra sterk til full storm. «Full storm ble registrert ved flere målestasjoner. Eigerøya hadde sterkeste middelvind foran lavtrykket, fra sørøst med 28,2 m/s, og sitt sterkeste vindkast bak lavtrykket, fra nordvest med 35,5 m/s. Målestasjonene Kjevik lufthavn og Eik-Hove hadde vindkast på rundt 25 m/s.» (Meteorologisk institutt)6. august 2012FridaAust- og Vest-AgderVarsel om store nedbørmengder i forbindelse med kraftige regn- og tordenbyger. «Etter gjeldende kriterier for ekstremvær kvalifiserte ikke Frida som ekstremvær i Agder-fylkene. Nedbørmengdene som ble registrert var store, men på ingen måte ekstreme. Derimot kom det ekstreme mengder nedbør i Vestfold og Nedre Buskerud, hvor kraftige byger og store nedbørmengder førte til oversvømmelser og jordras som gjorde skade på hus, veier og jernbane.» (Meteorologisk institutt)21. juni 2013GeirAust- og Vest-Agder, Telemark, Buskerud og OpplandLokalt ekstremt mye nedbør (50–90 mm)16. november 2013HildeTrøndelag og HelgelandMeteorologisk institutt meldte om lokale vindkast inn over land som var ventet å komme opp i mellom 40 og 50 meter per sekund, i tillegg til mellom 13 og 15 meter høye bølger inn mot kysten. «Sørvest full og kan hende sterk storm, som etterhvert dreier vestlig. Lokale vindkast på 35–45 m/s innover land lørdag kveld og første del av natt til søndag. Lørdag kveld er det også ventet høye bølger inn mot kysten. Signifikant bølgehøyde kan bli 13–15 m» (Meteorologisk institutt)12. desember 2013IvarMøre og Romsdal og TrøndelagTorsdag ettermiddag og kveld meldte Meteorologisk institutt om kortvarig vest og nordvest sterk storm (30 m/s) eller orkan (33 m/s), med vindkast opptil 40–45 m/s inn over land.8. mars 2014JorunFinnmarkVestlig full til sterk storm over store deler av Finnmark, med vindkast på 35–40 m/s.12. mars 2014KyrreTrøndelag, Helgeland og SaltfjelletEkstreme nedbørsmengder.9. august 2014LenaHordaland, og Sogn og FjordaneEt uvanlig kraftig lavtrykk for årstiden. Lokale vindkast på 25–35 m/s.30. desember 2014MonsNamdalen, Helgeland, Saltfjellet og Sør-SaltenMildvær og ekstreme nedbørsmengder.10. januar 2015NinaSogn og Fjordane, Hordaland, Rogaland, Agder, Telemark og Ytre OslofjordMålt til orkan styrke i 4 timer. Orkan flere steder i Rogaland og Hordaland. Eigerøya hadde opptil 37,6 m/s, med vindkast opptil 45,6 m/s. På Østlandet hadde Strømtangen 26,2 og Færder 25,1 m/s.https://twitter.com/Meteorologene/statuses/554194651096555520 Høye bølger inn mot kysten.6. februar 2015OleTrøndelag, Helgeland, Salten, Lofoten, Vesterålen, Ofoten og TromsSterk storm på flere kyststasjoner i Nordland; full storm på flere kyststasjoner i Troms og Finnmark. Orkan flere steder i fjellet.http://www.yr.no/artikkel/ekstremvaeret-satte-nye-vindrekorder-1.12196234. Besøkt 2018-01-10 Mer enn  var uten strøm.17. september 2015PetraVest-Agder, Aust-Agder, Telemark, Vestfold og BuskerudLangvarig nedbør, og store nedbørmengder.1. oktober 2015RoarNordland og TrøndelagStore nedbørmengder.Ekstremværet Roar på vei til Trøndelag . adressa.no (1. oktober 2015)5. desember 2015SynneHordaland, Rogaland, Vest-Agder og Aust-AgderFase D: Ekstremværet Synne er nå over . met.no (6. desember 2015)Store nedbørmengder, flom, ras, stengte veier og jernbaner, innstilte ferger.Veier er stengt, togene vestover innstilt og ferjene ligger ved kai Fædrelandsvennen (6. desember 2015) Fortsatte innover Vest-Sverige.29. januar 2016TorHedmark, Oppland, Buskerud, Hordaland, Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal, Trøndelag og NordlandFase B: Ekstremværet Tor treffer Sør-Norge  . met.no (29. januar 2016)Kraftig vind. Orkan på en rekke kyststasjoner, og i høyfjellet. Ved Kråkenes fyr (Vågsøy, Sogn og Fjordane) ble middelvinden målt til 48,9 meter i sekundet, noe som er ny vindrekord for de offisielle målingene i Norge etter nyttårsorkanen i 1992.26. desember 2016UrdSogn og Fjordane, Hordaland, Rogaland, Agder, Telemark og Østlandet.Vind, høye bølger og høy vannstand. Vinden nådde orkan styrke 26. desember. På Røldalsfjellet ble det klokken 19 målt 47,3 meter i sekundet (tilsvarer 170 kilometer i timen).12. januar 2017VidarSogn og Fjordane, Hordaland og RogalandEkstremt høy vannstand.22. november 2017YlvaNordland og TromsKraftig vind.7. desember 2017AinaSogn og Fjordane, Hordaland og RogalandVind, høy vannstand, høye bølger og mye nedbør.22. desember 2017BirkHordaland og RogalandMye nedbør.7. januar 2018.CoraMøre og Romsdal, Trøndelag, NordlandOrkan på Sklinna og på Kvaløyfjellet i Sømna.https://www.vg.no/nyheter/innenriks/i/4dzove/ekstremvaeret-cora-herjet-stroembrudd-og-materielle-skader21. september 2018KnudVestfold, Østfold, Oslo og AkershusKraftig vind, høy vannstand og høye bølger. Opptil sterk storm lengst i sør. Lindesnes fyr hadde middelvind 31,8 m/s kl. 16.https://www.yr.no/sted/Norge/Vest-Agder/Lindesnes/Lindesnes_fyr_m%C3%A5lestasjon/almanakk.html

 2020–2030 
DatoNavnOmråde rammetÅrsak, ødeleggelser, vindstyrker14. januar 2020DidrikRogaland, Sunnhordland, Hardanger og AgderEkstremt høy vannstand. Høy vannstand langs kysten for øvrig fra svenskegrensen til og med Trøndelag.https://www.vg.no/nyheter/innenriks/i/kJGWKL/ekstremvaeret-didrik-skaper-togforsinkelser10.–11. februar 2020ElsaKysten fra Aust-Agder til Kristiansund.Ekstremt høy vannstand.https://www.nrk.no/vestland/raudt-stormflovarsel_-no-kjem-ekstremveret-_elsa_-1.14895632 Høy vannstand (gult eller oransje farenivå) langs kysten for øvrig fra svenskegrensen til Nordland. Måløy fikk rekordhøy vannstand.https://www.aftenposten.no/norge/i/lAk889/direkteblogg-ekstremvaeret-elsa-treffer-norge-svaert-hoey-vannstand Lavt lufttrykk (ned til 943 hPa i Brønnøysund) lammet for første gang flytrafikken fra Bodø og nordover.https://www.nrk.no/nordland/lavt-lufttrykk-lammer-flytrafikken-i-nord-norge-1.14896456 Også skader pga. sterk (men ikke ekstrem) vind; liten storm ved Strømtangen.https://www.dagbladet.no/studio/ekstremvaeret-elsa/594?post=2689621.–22. januar 2021FrankHelgeland, Salten, Ofoten og TromsKraftig vind.12.–13. januar 2022GydaTrøndelag, Møre og RomsdalAtmosfærisk elv – 40 m/s vind og ekstremt mye regn. MS «Fridtjof Nansen» skadet.7.–9. august 2023HansSør-Norge Kraftig vind og mye regn. Brudd på jernbaner og Braskereidfoss kraftverk.31. januar–1. februar 2024IngunnDeler av Trøndelag og Nordland. Gjaldt også Nordfjord og Møre og Romsdal, men varslet for dette området ble nedgradert. Uværet gjorde også store skader i Troms.Lokalt ekstreme vindkast på 35–50 m/s fra sørvest, og orkan på kysten. På Kvaløyfjellet i Sømna kommune ble det målt en gjennomsnittsvind på 54,4 m/s som var den kraftigste middelvinden som var målt i Norge.oktober–november 2024JakobVestlandetVind og ekstremt mye regn3. oktober 2025–5. oktober 2025AmySør-Norge, Nordland og TrøndelagSvært kraftig vind, ekstremt kraftige vindkast og stedvis store nedbørsmengder

 Etter år 
ÅrAntall ekstremvær1994119958199641997619981199932000320012200212003520041200572006220072200852009020101201132012220133201442015520162201742018220190202022021120221202312024220251

 Etter fylke 
FylkeAntall ekstremværØstfold9Akershus5Oslo5Hedmark6Oppland6Buskerud7Vestfold11Telemark10Aust-Agder10Vest-Agder12Rogaland15Hordaland18Sogn og Fjordane18Møre og Romsdal11Sør-Trøndelag17Nord-Trøndelag18Nordland21Troms14Finnmark13Svalbard2

 Referanser 

 Eksterne lenker 
  Varsling av farlig vær – ekstremvær hos Meteorologisk institutt
  Ekstremvarsel hos Meteorologisk leksikon

Kategori:Ekstremvær
Ekstremvær