Råjern

Råjern, eller (eldre) rujern«rujern», NOAB, er innen metallurgi en sprø, ikke smibar jernlegering fremstilt ved smelting av jernmalm i masovn.«råjern», NOAB Etter at smeltet jern som tappes ut i bunnen av en masovn. Dette inneholder mye karbon (kullstoff, typisk mellom 3,8-4,7 %)Camp, James McIntyre; Francis, Charles Blaine (1920): The Making, Shaping and Treating of Steel (2. utg.). Pittsburgh: Carnegie Steel Co. OCLC 2566055. s. 174., silikater og andre slaggstoffer og er derfor altfor sprøtt og hardt til å være brukbart. Prosessen der karbon- og urenhetsinnholdet i råjernet ble senket til under 2 % for å bli formbart kalles herding.Ekomuseum Bergslagen. Arkivert fra originalen den 20. august 2010 Det er viktig at det er noe karbon igjen, ettersom helt rent jern er altfor mykt. 1-2 prosent karbon er bra, da blir det passe hardt. Råjernet brukes ikke direkte til å forme gjenstander da det er for hardt.

I moderne stålproduksjon forekommer dette materialet kun som et mellomprodukt i flytende form med rundt 4,5 % karboninnhold, da under betegnelsen råjern. Betegnelsen råjern brukes i dag kun om støpejern, noe som normalt ikke skjer i moderne stålproduksjon, hvor råjernet får justert karboninnholdet og videreforedlet til råstål uten å størkne. Jernkontorets utbildningspaket (2000): «Historia, grundläggande metallurgi» (PDF), del 1, s. 2. Arkivert fra originalen (PDF) den 21. august 2010

 Referanser 

 Eksterne lenker 

Kategori:Metallurgi