Stop motion

Stop-motion (også kalt dukkeanimasjon, punktfotografering og enkeltbildeautomatikk) er en animasjonsfilmteknikk hvor man flytter og fotograferer gjenstander bilde for bilde for å skape en illusjon av bevegelse og liv når bildene etterpå vises som sammenhengende film. Teknikken brukes til å lage rene animasjonsfilmer med f.eks dukker, men var også vanlig som spesialeffekter i realfilmer inntil dataanimasjonens gjennombrudd med Jurassic Park i 1993.

Denne filmtypen har ofte blitt omtalt som dukkefilm i Norge.

Teknikk
Stop-motion lages ved at det taes et bilde av et stillestående objekt, objektet flyttes, det tas et nytt bilde, objektet flyttes igjen og det tas enda et bilde og så videre. Når bildene vises etter hverandre som levende film skapes illusjonen av bevegelse. Normalt er kinofilm 24 bilder i sekundet, men vanligvis flyttes figurene bare annenhvert slik at det er kun tolv posisjoner per sekund. For kamerabevegelser er det vanlig å bevege kameraet hvert bilde for å unngå hakking, men fortsatt flytte figurene bare annenhvert.

I animasjonsfilmer der en bruker stop-motion-teknikken er figurene ofte laget av modelleire (claymation), som for eksempel i filmene om Wallace og Gromit. Bildet kan også være bygd opp som tegninger der de elementene som skal røre på seg i filmen, består av løse, flyttbare, flate papirbiter (cutout-animasjon), som for eksempel i den danske tegnefilmen Cirkeline. Man kan også lage stop-motion med levende mennesker som flytter seg bitte litt mellom hvert bilde (piksilasjon), særlig for å oppnå en komisk effekt.

Eksempler
Teknikken benyttes både i tradisjonelle dokke- og tegnefilmer for barn der alt er laget med dukker, modeller eller tegninger, men også for å skape spesialeffekter i realfilmer, for eksempel fantasifulle og overnaturlige vesener i skrekk- og eventyrfilmer. I noen filmer klippes stop-motion-effektene sammen med opptakene av levende skuespillere, eksempelvis kjempegorillaen og blondinen i King Kong  fra 1933 og avslutningen i Sam Raimis The Evil Dead fra 1981.

Stop-motion-teknikken er brukt i en mengde animasjonsfilmer, ikke minst i kortfilmer for barn. Kunsten å lage dokkefilm har stått særlig sterkt i områder i Øst-Europa der det har vært en sterk dokketeater-tradisjon, mens den humoristiske tegnefilmen i form av såkalt celle-animasjon har vært preget av amerikansk tegneseriekultur. I Norge står Ivo Caprinos helaftens dokkefilmsuksess Flåklypa Grand Prix fra 1975 i en særstilling. Utenlandske stop-motion-filmer som Tim Burton og Henry Selicks Et førjulsmareritt (1993), Henry Selicks James and the Giant Peach (1996) og Tim Burton og Mike Johnsons Corpse Bride (2005) har utviklet stop-motion til et høyt teknisk og kunstnerisk nivå.

Stop-motion-teknikken er i dag i stor grad overtatt av dataskapte animasjoner, såkalte CGI (computer genereated images), som gir større muligheter for spesialeffekter, jevne bevegelser og virkelighetstro figurer, men som samtidig også kan synes for teknisk perfekt, glatt og livløs til animasjonsfilmer.

Klassiske stop-motion-filmer 
 1933: King Kong – eventyrfilm om jakten på en kjempegorilla 
 1958: Sinbad, sjørøveren – amerikansk eventyrfilm 
 1961: Den hemmelighetsfulle øya – eventyrfilm etter Jules Vernes berømte roman
 1975: Flåklypa Grand Prix – norsk helaftens dokkefilm av Ivo Caprino basert på Kjell Aukrusts humoristiske figurer
 1983: Det suser i sivet (engelsk originaltittel: The Wind in The Willows) - britisk animasjonsfilm og forløperen til TV-serien (1984-1990) med samme navn
 1993: Et førjulsmareritt – amerikansk animasjonsfilm om halloween-kongen Jack Skellington
 2001: Flukten fra hønsegården – britisk animasjonsfilm fra Aardman studios
 2005: Corpse Bride – amerikansk dukkefilm

TV-serier med stop-motion-teknikk

TittelProduksjonsårOpphavslandAntall episoderEpisodelengde Alle tiders bestemor 1983 Storbritannia 13 5 min Bertha 1985-1986 Storbritannia 13 15 min Bjørnen Paddington 1975-1986 Storbritannia 59 5 min Brannmann Sam 1987-1994, 2003 Storbritannia 59 10 min Byggmester Bob 1998-2009 Storbritannia 118 10 min Det suser i sivet 1983-1990 Storbritannia 65 20 min Gumby 1955-1992 USA 233 30 min Jaja og Paja 1975-1986 Tsjekkoslovakia 21 5 min Kalle Klovn 1988-1989 Storbritannia 13 15 min Morph 1977- Storbritannia  1 min, 5 min Noddy 1998-2000 Storbritannia 66 10 min Pingu 1986-2000, 2003-2006 Sveits 157 5 min Plipp, Plopp og Plomma 1987, 1997 Tyskland 33 3,5 min Postmann Pat 1981-1996, 2003-2008, 2013- Storbritannia 167 15 min Robot Chicken 2005- USA 148 11-12 min Rorri Racerbil 2007- Storbritannia 108 9 min Sauen Shaun 2007- Storbritannia 130 7 min The PJs 1999-2001 USA 43 22-24 min Timmy tid 2009-2012 Storbritannia 82 10 min To gode naboer 1976- Tsjekkoslovakia 87 6-9 min

 Stop-motion-kunstnere 

 Norge 
 Ivo Caprino (1920-2001), animatør og reklamefilmmann. Mest kjent for filmen Flåklypa Grand Prix (1975).
 Pjotr Sapegin (f. 1955), russiskfødt animatør og reklamefilmmann. Kjent for blant annet kortfilmene Gjennom mine tykke briller og Nå skal du høre.
 Linda Fagerli Sæthren (f. 1974) vant Amandaprisen for beste kortfilm i 2007 med dukkefilmen Janus.

 Tsjekkia 
 Lubomír Beneš (1935–1995), animatørfilmskaper kjent for barne-TV-seriene To gode naboer og Jaja og Paja.
 Jan Svankmajer (f. 1934), animatør og regissør av surrealistiske dokkefilmer for voksne.
 Jiří Trnka (1912-1969), dukkemaker, animatør og regissør kalt Øst-Europas Walt Disney. Lagde prisvinnende filmatiseringer av kjente eventyr og fortellinger, blant annet Keiserens Nattergal (1949) og En Midtsommernattsdrøm (1959).

 Engelskspråklige land 
 Willis O'Brien (1886–1962), amerikansk spesialeffektmaker. Kjent for blant annet King Kong (1933) og Mighty Joe Young (1949).
 Ray Harryhausen (1920–2013), amerikansk spesialeffektmaker. Lærling av Willis O'Brien. Kjent for blant annet Mighty Joe Young (1949) og Jason og det gylne skinn (1963).
 Nick Park (f. 1958), britisk animatør og regissør. Mest kjent for plastelinafilmene om Wallace og Gromit.
 Henry Selick (f. 1952), amerikansk stop-motion regissør, produsent og forfatter. Regisserte Et førjulsmareritt og Coraline og den hemmelige dør.
 Will Vinton (f. 1947), amerikansk filmskaper som spesialiserte seg i plastelinaanimasjon.

 Stop-motion-studioer 
 Aardman, Storbritannia, Bristol (Wallace og Gromit, Sauen Shaun)
 Cuppa Coffee Studio, Canada, Toronto (Celebrity Deathmatch (sesong 5), Starveillance)
 Hit Entertaiment, Storbritannia, Manchester (Byggmester Bob, Lokomotivet Thomas og vennene hans Pingu (nyinnspillinger))
 Laika (tidligere Will Vinton Studios), USA (ParaNorman og Coraline og den hemmelige dør)
 MacKinnon & Saunders, Storbritannia, Altrincham (nær Manchester) (Postmann Pat (nyinnspillinger), best kjent for å lage dukker til en rekke kjente stop-motionfilmer og serier)
 Qvisten, Norge, Oslo (Jul i Flåklypa)
 Caprino studios, Snarøya, (Flåklypa Grand Prix)
 Nedlagte studioer 
 Cosgrove Hall, Storbritannia, Manchester (1976-2009) (Det suser i sivet, Noddy, Rorri Racerbil, Postmann Pat (nyinnspillinger), samt en del tegnefilmserier som Danger Mouse og Count Duckula)
 FilmFair Productions, Storbritannia, London (1968-1996) (Paddington, The Wombles). Filmrettighetene solgt til canadiske CINAR, i dag en del av DHX Media. 
 Woodland Animations, Storbritannia (1973-2001) (Postman Pat, Alle tiders bestemor, Bertha, Kalle Klovn.) Solgt til Entertainment Rights og i dag en del av DreamWorks Classics.

 Underkategorier 
Ved bruk av stop-motion-teknikken er det enkelte materialer som er såpass vanlige at filmene ofte kategoriseres under egne navn.
 Cut-out (papirutklipp)
 Dukkeanimasjon
 Plastelinaanimasjon
 Piksilasjon
 LEGOanimasjon

 Eksterne lenker 
 Clay Studio of Sviridov Max
  Animate Clay - En side om clay animation, som har guides m.m.

Kategori:Animasjon
Kategori:Engelske ord og uttrykk
Kategori:Film- og videoteknikk