Hauld

Hauld (norrønt hauldr, hǫldr«Hauld», ''Bokmålsordboka) var den som stod høyest i høymiddelalderens bondesamfunn. I østnorske lovtekster fra 1100-tallet betyr ordet «fri mann» eller «bonde» i sin alminnelighet. Men på Vestlandet og nordpå var haulden en odelsbonde. I landslovenes tid utgjorde hauldene en høyere, neppe særlig tallrik gruppe av odelsbønder.Grunntrekk i norsk historie (s. 51), Universitetsforlaget, Oslo 1991, ISBN 82-00-21273-4

Grunnbetydning av «hauld» var «odelsbonde», men må etter hvert ha dreid seg om en fåtallig gruppe, ettersom Frostatingsloven tar høyde for at det i et helt trøndersk fylke ikke nødvendigvis fantes en eneste hauld. Lendmenn hadde hauldsrett, og stod i rang mellom jarler og bønder, noe som tyder på at hauldene kom til å utgjøre lendmannsættene, og var det sjiktet som sendte sine sønner til hirdtjeneste.Claus Krag: Norges historie fram til 1319 (s. 156), Universitetsforlaget, ISBN 82-00-12938-1

Landsloven gjorde skillet mellom «hauld» og «bonde» gjeldende for hele landet, og tyder på at ordningen med leilendinger var blitt vanlig, også østpå. En «bonde» var nå en som stod mellom haulden og løysingen.Grunntrekk i norsk historie (s. 52)

Over haulden rangerte i høymiddelalderen bare menn med de høyeste verdigheter i hird og kirke: lendmann, jarl, hertug, abbed, biskop og erkebiskop. Mellom hauld og trelleætlinger stod i Gulatingsloven og Frostatingsloven fullfrie menn uten odelsbondestatus, slik som leilendinger. Gulatingsloven kaller dem «bønder» med halv hauldsrett, trolig den gruppen Frostatingsloven kaller «årbårne menn» med 2/3 hauldsrett. En «årbåren mann» hadde 4 generasjoner med frimenn bak seg. Frostatingsloven omtaler «rekstegn» med halv hauldsrett, et omdiskutert begrep, kanskje mindre bofaste menn.Knut Helle: Norge blir en stat 1130-1319 (s. 156-57), Universitetsforlaget 1974, ISBN 82-00-01323-5

Holderness i East Riding of Yorkshire har trolig navn etter en hauld som var bosatt der.«Holderness», stedsnavn i Yorkshire

Høyere status som fri mann fikk man bare dersom man var herse eller ble adlet. Som hauld hadde man på 1100-tallet rett til å tåle mannebot for noen typer forseelser, i stedet for fysisk straff. For en mindre forseelse var manneboten 6 mark eller tilsvarende 643,14 gram sølv på 1100-tallet.

 Referanser 

Kategori:Sosiale grupper
Kategori:Norrøn tid