Tersamisk

Tersamisk (tersamisk: saam'ekiill, са̄мекӣлл; kildinsamisk: Taarr'j saam' kiill Та̄ррьй са̄мь кӣлл; russisk: jokan'gsko-saamskij jazyk йоканьгско-саамский og tersko-saamskij jazyk терско-саамский язык) er et utdødd østsamisk språk som ble snakket av tersamer. Språket ble tradisjonelt snakket i syv landsbyer i Murmansk oblast på den nordøstlige delen av Kolahalvøya i Russland. Tersamisk grenset til det østsamiske språket kildinsamisk i vest.

I 2007 levde det omkring 30 talende i Murmansk oblast og St. Petersburg. Alderen til de yngste talende var 50 år.

I 2010 var det bare to talende igjen, og i 2020 ble språket regnet som utdødd. Språket manglet en standardisert ortografi, og det mangler lærebøker for tersamisk.

Historie
Sjøfareren og handelsmannen Ottar fra Hålogaland besøkte Alfred den store av England (849–899). Han fortalte kongen om forholdene i Hålogaland (Nord-Norge) og om sin sjøferd til Kvitsjøen mellom 870 og 890. Fortellingen ble nedskrevet på gammelengelsk.

Fortellingen begynner slik: Ohthere sæde his hlaforde, ælfrede cyninge, þæt he ealra norðmonna norþmest bude, «Ottar fortalte herren sin, Alfred konge, at han bodde lengst mot nord av alle nordmenn.» Ottar fortalte videre at landet strakk seg mye lenger nordover enn til der han bodde. Det bodde ingen der, bortsett fra noen samer, som veidet om vinteren og fisket i sjøen om sommeren.

En gang seilte han nordover langs kysten, helt til Kvitsjøen. Der møtte han terfinnas (tersamer) og beormas (bjarmer). De sistnevnte var beslektet med karelerne på vestsiden av Kvitsjøen, mens tersamene bodde lengst øst på Kolahalvøya. Ottar uttalte om språket: Þa finnas, him þuhte, 7 þa beormas spræcon neah an geþeode. «Han syntes samene og bjarmene snakket nesten samme språket» (begge var finsk-ugriske språk).

I 1557 ble det nedtegnet en liste på 95 tersamiske ord av den engelske sjøkapteinen Stephen Borroughs. Han forliste ved kysten av Kolahalvøya og bodde to måneder blant tersamene. Ordlisten ble utgitt posthumt av den engelske geografen Richard Hakluyt (1552/1553–1616) i 1619.Aikio Samuli: "Olbmot ovdal min - Sámiid historjá 1700-logu rádjái". Girjegiisá: Kárášjohka, 1992.

Språket ble på slutten av 1800-tallet snakket i syv landsbyer (selo) med rundt 450 innbyggere. Landsbyene ligger i Murmansk oblast på den nordøstlige delen av Kolahalvøya i Russland. Landsbyene var (1) Yokanga langs elven Jukanga, (2) Lumbovka langs elven Lumbovka i Lovozerskij rajon, (3) Ponoj langs elven Ponoj, (4) Sosnovka i Lovozerskij rajon, (5) Kuroptevskij, (6) Chalmnij-Varre og (7) Kamensij.

På tersamisk heter disse landsbyene (1) Jofkjogk Ёфкёгк, (2) Lɨmbes Лымбэс, (3) Pɨenne Пыэннэ (4) Sosnɨeffke Сосныэффкэ, (5) Kɨedt'emjavv're Кыэдтемяввьрэ, (6) Tšaĺmni̮-Varrə og (7) Kiintuš Кӣнтуш.

Den raske nedgangen til antall talende ble forårsaket av kollektiviseringen i Sovjet-Unionen, da bruken av språket ble forbudt i skoler og hjem. Tersamene levde tradisjonelt av fiske, jakt og reindrift, men tvangsflytting fra 1930- til 1970-årene hadde negative følger for tradisjonelt levevis og tersamene som etnisk gruppe.  I dag er tersamene spredt over hele Kolahalvøya og i St. Petersburg-området.

I 1930-årene ble Yokanga, den største Tersamiske landsbyen, erklært som «perspektivløs» (uegnet til planøkonomi); dens innbyggere ble tvangsflyttet til militærbasen for Nordflåten i Ostrovnoj (da omtalt som Gremikha).

Etter den russiske revolusjon i 1917 begynte et systematisk vitenskapelig studium av samiske språk i Sovjetunionen, og i 1926 tok Instituttet for de nordlige folkene til å arbeide med rettskrivingsspørsmål. I 1933 ble det gitt ut en ABC-bok i latinsk skrift med tekster på et felles kolasamisk skriftspråk som bygde på kildinsamisk, skoltesamisk og tersamisk. Skriftspråket fungerte dårlig i undervisningen, og i 1934 ble det laget nye bøker på kildinsamisk. I 1937 gikk man over til det kyrilliske alfabetet.

I 1995 ble språket fortsatt snakket ifølge språk-katalogen Ethnologue.Ethnologues tall fra 1995 I 2004 var det bare 10 talende igjen i Lumbovka og Sosnovka; resten av Tersamene hadde skiftet språk til russisk.Tiuraniemi Olli: "Anatoli Zaharov on maapallon ainoa turjansaamea puhuva mies", Kide 6 / 2004. I 2008 ble språket ifølge avisen The Guardian fortsatt snakket av 10 eldre personer.Peter K Austin' s top 10 endangered languages, på www.guardian.co.uk, 27. august 2008

Ifølge avisen Pravda var antallet talende i 2010 redusert til to, blant rundt 100 etniske tersamer i området. I 2020 ble språket regnet som utdødd.

Dokumentasjon
Det mangler lærebøker for Tersamisk, og språket mangler en standardisert ortografi. Språket er ufullstendig studert og dokumentert, men det finnes teksteksempler, lydopptak og ordbøker for lingvistiske studier.Itkonen T. I.: "Koltan- ja kuolanlapin sanakirja", Helsinki: Société Finno-Ougrienne, 1958.Itkonen T. I.: "Koltan- ja kuolanlappalaisia satuja", 1931.Memoires de la Société Finno-Ougrienne 60

 Fonologi 

 Konsonanter 
LabialerAlveolarerPostalveolarerPalatalerVelarerGlottalerPlosiverp bt dk ɡAffrikatert͡s d͡zt͡ʃ d͡ʒFrikativerf vs zʃ ʒxhNasalermn̥ nŋApproksimanter(Lateraler)jl̥ lVibranterr̥ r

 Alle konsonanter med unntak av /j/ kan være palatalisert [ʲ].
 Konsonantene /t, d/ kan også lyde som halv-palataliserte.

 Vokaler 
FremreMidtreBakrekortlangkortlangkortlangTrangiiːɨɨːuuːMidtreɛoÅpenaaːɔ

 Etter palataliserte konsonanter, er /ɛ/ realisert som [e].

 Skriftsystem 
I 1933 ble det tatt i bruk et skriftsystem for Tersamisk som benyttet det latinske alfabet og var basert på skoltesamisk. Etter andre verdenskrig ble dette erstattet av et system som benyttet det kyrilliske alfabet og var basert på kildinsamisk. Dette systemet ble brukt av den samiske poeten Oktyabrina Voronova (1934–1990).Rießler, Michael (2018). "Kola Sámi literature (Kildin Sámi, Ter Sámi, Akkala Sámi)". In: "Čálli giehta olla guhkás" A writing hand reaches further ({S}ámi proverb) Johanna Domokos (ed.). Helsinki: Yhdenvertaisen kulttuurin puolesta ry, pp. 73–78.

Latinsk
Nedenfor vises det latinske Tersamiske afabetet.

 А а [a] А̄ а̄ [a:] Å å [ɒ] B b [b] C c [t͡s] Č č [t͡ʃ] D d [d] Е е [e] Е̄ е̄ [e:] F f [f] G g [g] H h [χʰ] I i [i] ĩ ɪ̃ [i:] ɫ ɫ [ɫ] J j [j] K k [k] L l [l] M m [m] N n [n] ŋ ŋ [l̥] O o [o] Ō ō [o:] Н н [n] Ӊ ӊ [n̥] Ӈ ӈ [ŋ] О о [o] О̄ о̄ [o:] P p [p] S s [s] Š š [ʃ] T t [t] U u [u] Ū ū [u:] V v [v] Z z [z] Ž ž [ʒ] ʒ ʒ [d͡z] ʓ ʓ [d͡ʒ] ˀ [ʲ]

Kyrillisk
Nedenfor vises det kyrilliske Tersamiske afabetet.

 А а [a] А̄ а̄ [a:] Ӓ ӓ [a] Б б [b] В в [v] Г г [g] Д д [d] Е е [e][je] Е̄ е̄ [e:] [je:] Ё ё [o] [jo] Ё̄ ё̄ [o:] [jo:] Ж ж [ʒ] З з [z] һ Һ [ʰ] ~[h] И и [i] [ji] Ӣ ӣ [i:] [ji:] Й й [j] Ҋ ҋ [j̊] К к [k] Л л [l] Ӆ ӆ [l̥] М м [m] Ӎ ӎ [m̥] Н н [n] Ӊ ӊ [n̥] Ӈ ӈ [ŋ] О о [o] О̄ о̄ [o:] П п [p] Р р [r] Ҏ ҏ [r̥] С с [s] Т т [t] У у [u] Ӯ ӯ [u:] Ф ф [f] Х х [x] Ц ц [ts] Ч ч [tʃ] Ш ш [ʃ] Ъ ъ Ы ы [ɨ] Ы̄ ы̄ [ɨ:] Ь ь Ҍ ҍ Э э [e] Э̄ э̄ [e:] Ӭ ӭ [e] Ю ю [u] [ju] Ю̄ ю̄ [u:] [ju:] Я я [a] [ja] Я̄ я̄ [a:] [ja:]

 Grammatikk 
 Kasus 
Tersamisk har 8 kasus, mot 7 i akkalasamisk og 9 i kildinsamisk, Enaresamisk og skoltesamisk. De åtte kasusene er: Nominativ, genitiv, akkusativ, essiv, inessiv-lativ, dativ-illativ, abessiv og komitativ.

+KasusentallflertallNominativ -endring i ordets hoveddelGenitivendring i ordets hoveddelendring i ordets hoveddelAkkusativendring i ordets hoveddeltEssivnnInessivs'tnDativa, itAbessivtataKomitativnk'em, g'em

Ordet ku («hvem som») har følgende kasus:
+KasusEntallFlertallNominativkukoggGenitivkonnkojtAkkusativkonnkojtEssivkon'n'inkojnInessivkon'n'es'tkojnDativkon'n'ikojtAbessivkontakojtaKominativkon'inkojgujm

Følgende er eksempler på genitiv:

abre' paл = regnsky

pɛci̮ pal'čemi̮š = slakt av reinsdyr

taja oлmi̮j = Tysk innbygger

tara parnɛ = Russiske gutter

Følgende er eksempler på flertallsendinger for ord i nominativ:

+OrdMeningFlertallMeningmi̮rrskogmi̮rskogenek'iллspråkk'iлspråkenešiɛn'n'sumpšiɛn'sumpenetaststjernetaaststjernene

 Vokabular 
Nedenfor er det noen tersamiske ord sammenlignet med de samme ordene på kildinsamisk, nordsamisk og norsk:

 Tersamisk  Kildinsamisk  Nordsamisk Norsk vɨejjve (выэййвэ) vuejjv (вуэййв) oaivi hode nɨkčɨm (ныкчым) ňuxč'em' (нюхчемь) njuovčča tunge kidt (кидт) kiidt (кӣдт) giehta hånd lonn't (лоннҍт) lånn't (лоаннҍт) loddi fugl čadc'e (чадце) čaadz' (ча̄дзь) čáhci vann kiedd'ke (ке̄ддҍкэ) kiedd'k (ке̄ддҍк) geađgi stein abb're (аббьрэ) aabb'r (а̄ббьр) arvi regn toll (толл) tooll (то̄лл) dolla ild čahpɨs' (чаһпысь) čåhpe (чоаһпэ) čáhppat, čáhppes svart vilgis' (вилгись) viillke (вӣллкэ) ielgat, vilges hvit jɨjj (йыйй) ɨjj (ыйй) idja natt pejvv'e (пэйвве) piejjv (пе̄ййв) beaivi dag, sol

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Tersamisk ordbok, hos glosbe.com

Kategori:Østsamiske språk
Kategori:Utdødde språk i Europa
Kategori:Språk i Russland
Kategori:Murmansk oblast