Min venn Balthazar

Min venn Balthazar (originaltittel: Au hasard Balthazar også kjent som Balthazar) er en fransk film fra 1966, regissert av Robert Bresson. Den handler om et esel, kalt Balthazar, som går fra eier til eier i løpet av sitt korte liv på den franske landsbygda. Filmen har, i likhet med øvrige Bresson-filmer, en elliptisk fortellerstil, uaffektert skuespill, og et ekspressivt lyddesign.James Quandt, «Au hasard Balthazar», Criterion Collection, publisert 13. juni 2005 [avlest 10. juli 2017], omskrevet og bearbeidet fra Quandt, «Au Hasard Balthazar and The Devil Probably», i: The Hidden God: Film and Faith, red. av Mary L. Bandy og Antonio Monda (New York: The Museum of Modern Art, 2003), 17–28.

Filmens esel er hentet fra en anekdote i Idioten av Fjodor Dostojevskij, hvor prins Mysjkin forteller om sykdommen han led av under sin gjennomreise i Tyskland, og hvorledes han i Basel i Sveits ble fascinert, og nærmest helbredet, av et esels breken.

Den amerikanske filmkritikeren Andrew Sarris har skrevet at filmen «står alene på toppen av en av de luftigste tinder for kunstnerisk realiserte emosjonelle opplevelser».Andrew Sarris, «Films in Focus», Village Voice, 19. februar 2017, 55, 60.Steven Jay Schneider, red. «Min venn Balthazar», i: 1001 filmer du må se før du dør, Orion Forlag, s. 461, ISBN 82-458-0649-8. Min venn Balthazar ble i 2012 kåret av det britiske filmmagasinet Sight & Sound til historiens 16. beste film.«Sight & Sound Poll 2012: Au hasard Balthazar», Criterion Collection, publisert 16. august 2012 [avlest 10. juli 2017]; «Votes for Au hasard Balthazar (1966)», British Film Institute [avlest 10. juli 2017].

 Bakgrunn 
Filmen ble produsert av Mag Bodard, som i filmåret 1964 hadde hatt en suksess med Paraplyene i Cherbourg. Filmens regissør, Jacques Demy, var en erklært tilhenger av Bresson, og hadde tidligere brukt Elina Labourdette i Lola, som han hadde funnet i Bressons Damene fra Bologne-skogen.Daryl Chin, «The Strange Luck of Au Hasard, Balthazar», robert-bresson.com, først skrevet i 2003 i anledning retrospektivet ved New York Film Forum, utgitt senere på Robert-Bresson.com [avlest 10. juli 2017]

 Handling 
Filmen følger livsløpet til eselet Balthazar i en fransk landsby, i nærheten av Pyreneene. Først sees Balthazar da han drikker melk fra sin mors bryst. Han blir senere tatt i dåpen av Marie og hennes søsken, som adopterer eselet. Men familien forlater senere gården, og eselet blir gitt bort til lokale gårdbrukere som arbeider hardt. Det går flere år før Balthazar er involvert i en ulykke. Deretter stikker han av, og finner veien tilbake til Marie - som nå er en tenåring. Maries far blir involvert i juridiske krangel angående gården, og eselet blir gitt bort til et lokalt bakeri for å levere brød. Gérard, leder for en ung kriminell gjeng, arbeider ved det samme bakeriet. Han er veldig misunnelig på Balthazar fordi Marie er glad i eselet. Så han tar ansvar for eselet, og behandler det grusomt. Når Balthazar blir syk, og nesten blir avlivet, tar Arnold - en alkoholiker, og bekjent av Gérard - seg av eselet.

Balthazar kommer seg snart, og Arnold bruker eselet til å guide turister rundt i Pyreneene. Når sesongen er over, rømmer Balthazar og blir med på et sirkus. Når Arnolds onkel dør, arver Arnold en formue. Men når en veldig alkohol-påvirket Arnold setter seg på Balthazars rygg for å ri hjem, faller han av, slår hodet i bakken og dør av skadene. Politiet sender Balthazar til markedet. En ivrig lokal møller kjøper eselet, men sliter ut eselet med det tunge arbeidet. En regnfull natt banker Marie, klissvåt, på døra til mølleren og ber om ly – hun har rømt fra Gérard. Faren til Marie dør kort tid senere. Men om natten kommer Gérard tilbake, for å stjele Balthazar og bruke den til å fraktesmugler-gods over grensen til Spania. Men Gérard og hans medskyldige blir snart skutt på av toll-vakter. De flykter, og overlater Balthazar til sin skjebne. Balthazar ble skutt under dette sammenstøtet. En hyrde og saueflokken dukker opp. Sauene samler seg rundt Balthazar, og eselet kollapset og dør av skadene sine.

 Analyse 
Balthazar blir ofte analysert sammen med sin «søsterfilm» Den voldtatte (Mouchette, 1967), i og med at de er Bressons to siste sort-hvittfilmer, har hovedkarakterer som er ofre for menneskelig ondskap, og en handling lagt til den franske landsbygda.Quandt, «Au hasard Balthazar», 18.Bill Mousoulis, «Au Hasard, Balthazar and Mouchette», Senses of Cinema, juni 2000; Dana Polan, «Au hasard Balthazar, Senses of Cinema, februar 2007 [avlest 10. juli 2017]. I tillegg begynner begge filmene med at hovedkarakteren for kjærlig omsorg fra sin mor, hvorpå denne raskt forsvinner, og blir fraværende fra resten av filmens narrativ. Hovedkarakterene dør begge ute i naturen: i Den voldtatte begår Mouchette selvmord ved å rulle ut i en dam, mens i Balthazar kollapser eselet ved en ås. Begge filmer har også blitt analysert som religiøse allegorier, sammenlignbare med korsveien.

 Rolleliste 

 Anne Wiazemsky som Marie
 François Lafarge som Gerard
 Philippe Asselin som Maries far
 Nathalie Joyaut som Maries mor
 Walter Green som Jacques
 Jean-Claude Guilbert som Arnold
 Pierre Klossowski som en kjøpmann
 François Sullerot som Bakeren
 Marie-Claire Fremont som Bakerens kone 
 Jean Rémignard som Notary

 Referanser 

 Eksterne lenker 
   på Critics Round Up

   på Arts & Faith Top100 Spiritually Significant Films-liste

Kategori:Franske dramafilmer
Kategori:Franske kriminalfilmer
Kategori:Filmer fra 1966
Kategori:Franskspråklige filmer
Kategori:Filmer basert på verk av Fjodor Dostojevskij