Stortranebær

Stortranebær, også kalt vanlig tranebær er en krypende, eviggrønn dvergbusk, som vokser på torvmyrer over store deler av den nordlige halvkule. I Norge er planten vanlig i lavlandet nord til Troms. Den har rosa blomster, og røde bær. Bærene er spiselige, og brukes omtrent som tyttebær. 

 Beskrivelse 
Småtranebær er en beslektet art. Foruten at småtranebær er noe mindre enn stortranebær kan artene skilles fra hverandre ved at småtranebær har snaue årsskudd, blomsterskaft og begerfliker og ved bladenes form, som er bredest ved grunnen.

 Navn 
Den norske artsdatabanken plasserer arten i tranebærslekta (Oxycoccus Hill.). Andre autoriteter plasserer arten i bærlyngslekta (Vaccinium L.) og gir arten det systematiske navnet Vaccinium oxycoccus L. artsepitetet er gresk og er sammensatt av oxys som betyr «sur», og kokos som betyr «bær». Det norske navnet ser ut til å være avledet av navnet på fuglen trane som kommer til norske myrer på våren. Et annet navn på planten fra gammelt av er myrbær.

 Bruk 
Bærene er betydelig mindre brukt enn blåbær og tyttebær, noe som antageligvis kommer av at de er uanselige, og må plukkes ett og ett. Da sukker ble regnet som luksusvare var nok også det en medvirkende årsak. De er gode til safting og sylting. Kort tid etter at snøen tiner om våren er de fortsatt spiselige, og smaksmessig kan de med fordel plukkes da. Før de har blitt utsatt for frost, enten ved de første frostnettene ute i det fri, eller som følge av et opphold i fryseboks, kan de smake surere enn de fleste liker. På samme måte som tyttebær, inneholder tranebær mye benzosyre som fungerer som konserveringsmiddel.

 Galleri 

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Lyngfamilien
Kategori:Bær
Kategori:Medisinplanter
Kategori:Røde blomster