D’Hondts metode

D'Hondts metode er en metode for å fordele mandater ved ulike former for valg. Metoden er oppkalt etter belgieren Victor d'Hondt (1841–1901). Norske formannskap og fylkesutvalg som velges med forholdstallsvalg, bruker d'Hondts metode.VALG AV FORMANNSKAP/FYLKESUTVALG Danmark, Finland, Island, Brasil, Japan, Spania og Sveits er blant mange land som bruker d'Hondts metode ved nasjonale valg. Ved stortingsvalgene i Norge ble metoden brukt fra 1919 til 1949.

Eksempel
Metoden er, i likhet med Sainte-Laguës metode, en divisormetode, men er ikke fullt så proporsjonal som denne. De to metodene har ulike divisorer. Etter at alle stemmene er blitt telt opp, blir suksessive kvotienter regnet ut for hver liste. Formelen for kvotienten er , der V er det totale antall stemmer partiet har fått, og s er antallet seter partiet har fått så langt. Det partiet som nå har den høyeste kvotienten får neste sete, og dette partiets kvotient blir kalkulert på nytt, siden de nå har et nytt antall seter så langt. Delingstallene blir derfor først 1, så 2, 3, 4, 5 og så videre. Prosessen fortsetter til alle seter er blitt delt ut.

Under ser vi et eksempel på hvordan dette kan foregå i praksis. Samme eksempel er brukt i artikkelen om St. Laguës metode, så man kan se hvordan samme stemmefordeling kan gi ulikt resultat avhengig av valgordning.

  Parti A Parti B Parti C Parti D Parti E Stemmer  340,000 280,000 160,000  60,000 15,000 Sete 1 340,000 280,000  160,000 60,000  15,000 Sete 2 170,000 280,000 160,000  60,000 15,000 Sete 3 170,000 140,000  160,000 60,000  15,000 Sete 4 113,333  140,000 160,000 60,000  15,000 Sete 5 113,333 140,000 80,000  60,000 15,000 Sete 6 113,333 93,333  80,000 60,000  15,000 Sete 7 85,000 93,333 80,000  60,000 15,000         Totalt antall plasser 3  3 1 0  0

Referanser

Kategori:Valgordninger

fr:Scrutin proportionnel plurinominal#Méthode d'Hondt