Hupmobile

Hupmobile var et amerikansk bilmerke som ble bygd av Hupp Motor Car Company, fra 1915  Hupp Motor Car Corporation Cuthbert side 58, mellom 1909 og 1940 i Detroit, USA.

 Historie 

Robert Craig Hupp grunnla selskapet sammen med sin bror Louis. Selskapet ble registrert 8. november 1908Cuthbert side 14. Deres første bil, model 20, ble vist første gang i februar 1909 på Detroit Auto Show. Robert C. Hupp var en tidligere ansatt hos Oldsmobile og Ford Cuthbert side 10. I 1910 hadde produksjonen kommet opp i over 5000 bilerCuthbert side 24. Etter uoverensstemmelse med sine aksje-eiere solgte Hupp i 1911 sine aksjerCuthbert side 30 i Hupp Motor Car Company og etablerte det kortlevde RCH Automobile, og senere Hupp-Yates Electric Car Company.

Hupp Motor Corporation fortsatte å vokse etter at grunnleggeren hadde forlatt selskapet. En ny fabrikk ble oppført i 1924Cuthbert side 90 mens Hupmobile konkurrerte mot Ford og Chevrolet. I 1928 hadde salget kommet opp i 65862 enheterCuthbert side 110. For å øke produksjonen ytterligere og ha mulighet til å vokse ble Chandler-Cleveland Motor Corporation (Chandler Motor Car)s fabrikkanlegg overtatt i november 1928. Produksjon av Cleveland hadde opphørt i 1926Cuthbert side 112. Chandler opphørte i 1929Cuthbert side 114

Salg og produksjon hadde gått nedover også før den store depresjonen startet i 1930. En strategi for å gjøre Hupmobile til en større og mere kostbar bil startet i 1925 med introduksjonen av en 8-sylindret modell. Dette ble etterfulgt av produksjonsstans for den tradisjonelle 4 sylindrede Hupmobile. Hupp Motor Corp. siktet seg inn på det mere lukrative luksusmarkedet. De snudde i hovedsak ryggen til sine tidligere kunder.

Dessverre gjorde selskapet den samme feilen som mange andre selskaper i samme pris-segment: det gjorde alt for å få hvert eneste salg. De tilbød mange forskjellige modeller, og med Hupmobiles relativt lave produksjon var resultatet at ingen modell kunne produseres i et stort nok antall til å holde kostnadsnivået lavt nok for å oppnå driftsoverskudd.

Hupp erstattet sin konservative design og gikk til industridesigner Raymond Loewy. I 1932 tegnet han en ny skjermprofil hvor skjermene fulgte forhjulene (kalt "cyclefenders") istedenfor å strekkes bakover, en ny V-formet grill, hellende frontrute og forkrommede hjulkapsler. Men salget fortsatte å falle. I 1934 ble det introdusert en restyling ved navn «Aerodynamic» fra LoewyCuthbert side 139, samt en lavere priset serie 417-W som brukte et Murray-bygd karosseri, som var et lett modifisert Ford-karosseri.

På tross av disse nyvinninger førte krangling blant aksjeeierne og et forsøk på fiendtlig overtagelse i 1935 til problemer for selskapetCuthbert side 149. I 1936 måtte selskapet selge flere fabrikker og andre eiendeler. I 1936 stanset Hupmobile produksjonenCuthbert side 154. En ny serie seks- og åttesylindrede modeller var klare for 1938, men da hadde Hupp svært få forhandlere igjen og salget var svært lavt.

Hupp Motor Corp. var desperate etter å få tilbake sin markedsposisjon. I 1938 kjøpte Hupp produksjonsutstyret til Cord 810/812, designet av Gordon Buehrig, fra konkursboet Cord Automobile Company. Hupp håpet å utnytte det flotte Cord designet til en lavere priset og mer normal bakhjulsdrevet bil ved navn ‘’Skylark’’, og at dette ville styrke finansene i selskapet. Flere tusen entusiastiske bestillinger ble gjort, men produksjonsforsinkelser svekket kundenes interesseCuthbert side 162.

Mangelen på passende produksjonsanlegg fikk Hupp til å  inngå en avtale med Graham-Paige, som også hadde problemer, om å dele på Cordformene.  Grahams versjon ‘’Hollywood’’ hadde bare noen mindre forskjeller fra Skylark. Bilene ble bygget ved Grahams fabrikkCuthbert side 166. Leveranse av Hupmobile Skylark startet i 1939. Dessverre var forsinkelsene så store at de fleste av bestillingene var kansellert. Produksjonen varte kun et par måneder og kun 319Cuthbert side 167 Skylark ble produsert. Hupmobiles produksjon opphørte på  sensommeren 1940. Graham-Paige avsluttet produksjonen kort tid etter at den siste Hupmobil rullet av produksjonslinjen.

Skylarks grill ble senere inspirasjonen til Lincoln Continental-modellene i 1940-årene.

Hupp Motor Car Corporation meldte seg konkurs i oktober 1940. Selskapet ble reorganisert og fortsatte gjennom krigsleveranser, som underleverandør for andre bilprodusenter, og som produsent av diverse husholdningsartikler. Selskapet ble fra 1. juli 1946 til Hupp CorporationCuthbert side 168. Gjennom flere oppkjøp overlevde selskapet helt til 1991, da det ble formelt oppløst etter nok en konkursHupp Herald vol 47/2.

 Hupmobile i Norge 
Importører og forhandlere
Ingen importør er kjent 1909-1912. Hupmobile hadde flere importører 1912-1938:

A/S Maritim v/ Ingeniør Alf Nielsen 1912-15Aftenposten 14.05.1912

Lindzén & Robsahm 1915-1924Morgenbladet 18. februar 1916

Victor Lindzén & Co. A/S 1924-1926KNA årbok 1925 side 236

Scappel & Robsahm 1926-1928Aftenposten 21.mai 1926

Ødegaard & Wilsgaard 1929Aftenposten 11. februar og 8. mars 1929

Olaf Romdahl A/S 1929-1930Aftenposten 14. juni 1929

Bertel O. Steen 1931-1936Aftenposten 28. mars 1931

Oluf C. Sundt 1936-1938Bertheau side 116

Noen lokale forhandlere er kjent;

Garage-kompagniet A/S, Bergen 1916-?Rolseth (2011) side 26-30

Kristiansand: Heistein Automobilforretning 1917 til ca 1925Fædrelandsvennen 8. mars 1917

Trondheim: A/S Andersen & Co. 1917Trondhjems Adresseavis 13. mai 1917

Trondheim: Nordisk Maskin & Automobilcompani A/S 1920Trondhjems adresseavis 24. mars 1920

Beholdning
I 1916 var det registrert 23Årlig tillægshefte til KNA haandbok 1916 (opptelling) Hupmobile-er, i 1921 var det registrert 94Bertheau side 110 biler, i 1927 var det 221 biler i Norge. På 1920-tallet var Series R mye brukt som drosje i Oslo. 

I 2020 er det kjent 20 Hupmobile i Norge, 5 av disse er importert i nyere tid.

Registreringer
Førstegangsregistreringer for de siste årene er kjentNorsk Motorblad:

1936: 2 nye, 1 brukt

1937: 1 ny, 4 brukte

1938: 3 nye, 1 brukt

1939: 3 nye, 3 brukte

Deretter opphørte importen.

 Modeller 
Modell/serieProdusertAntallMotorHKAkselavstand20-A/B/C/D/E/T1909–191315 7804 i rekke20 bhp (12,4–14,7 kW)2.184–2.794 mm32-H/HM1912–191525 7394 i rekke32 bhp (23,5 kW)2.692–3.200 mmK19156 9794 i rekke36 bhp (26,5 kW)3.023 mmN-1 til N-6/NU/NQ1916–191727 5144 i rekke 22,5 NACC hp (16,5 kW)3.023–3.404 mmR-1 til R-151918–1925178 7634 i rekke39 bhp (12,4–28,7 kW)2.845–2.921 mmE1925–192832 4598 i rekke60–80 bhp (44–59 kW)3.004–3.175 mmA1926–1929164 6406 i rekke50–57 bhp (37–42 kW)2.896 mmM1928–192922 1258 i rekke80 bhp (59 kW)3.048 mmS1930–193226 3236 i rekke70 bhp (51 kW)2.896 mmC1930–19329 9308 i rekke100 bhp (74 kW)3.073 mmH1930–19323 4688 i rekke133 bhp (98 kW)3.175 mmU / V1930–19326908 i rekke133 bhp (98 kW)3.480 mmB19324 9916 i rekke75 bhp (55 kW)2.946 mmL19328 0368 i rekke90 bhp (66 kW)2.997 mmF1932–19344 9628 i rekke93–96 bhp (68–71 kW)3.099 mmI1932–19341 4538 i rekke103–109 bhp (76–80 kW)3.200 mmK / KK1933–19345962 6 i rekke90 bhp (66 kW)2.972–3.073 mmW1934–19354 9856 i rekke80–91 bhp (59–67 kW)2.972 mmJ1934–19352 4886 i rekke93–101 bhp (68–74 kW)3.073 mmT1934–19351 5018 i rekke115–120 bhp (84,5–88 kW)3.226–3.239 mmD1935–19366 2746 i rekke91–101 bhp (67–74 kW)2.997 mmO1935–19363248 i rekke120 bhp (88 kW)3.073 mmG1936–19371 7496 i rekke101 bhp (74 kW)2.997 mmN1936–19372628 i rekke120 bhp (88 kW)3.073 mmE / ES1938–1939E&H: 3 7236 i rekke101 bhp (74 kW)3.099 mmH1938–1939E&H: 3 7238 i rekke120 bhp (88 kW)3.175 mmR (Skylark)19393546 i rekke101 bhp (74 kW)2.921 mm

Produksjonstallhttps://huppregister.com/hupmobile.htm er usikre for noen modeller. NACC hk er kalkulert ytelse.

 Galleri 

 Beslektede bilmerker 

Etter at Rupert C. Hupp forlot Hupmobile var han engasjert i flere andre bilfabrikkerCuthbert side 169. Ingen eksisterte mer enn en kort tid.

RCH

Hupp-Yeats

Monarch

Emerson

Emil A. Nelson tegnet Hupmobiles første modell 20 i 1908. Han forlot Hupmobile i 1913 og grunnla sitt eget bilmerkeCuthbert side 13.

Nelson

 Diverse 
In a Hupmobile for Twohttps://www.loc.gov/item/ihas.100004195/ var en slager skrevet i 1910 av Russell Alexander (musikk) og James Brady (teksthttps://lyricsplayground.com/alpha/songs/i/inahupmobilefortwo.html).

Virgil Nosegay and the Hupmobile av Paul Biegel (nederlandsk originaltittel Virgilius van Tuil en de rijke oom uit Zweden) er en barnebok om dvergen Virgil som reiser ut i verden i en Hupmobile.

En 1911 Hupmobile 20-D 5-seter touring var den tredje bilen i historien som fullførte en tur rundt hele kloden. Turen varte fra 3. november 1910 til 25. januar 1912, og kjørt distanse var 47 777 milesWard (2003) side 1-2. Bilen, kalt "Little Corporal", eies i dag av Crawford Auto Aviation Museum i Cleveland, OhioWard (2003) side 235-236. Første tur jorden rundt ble kjørt av Charles Jasper Gidden fra juli 1904 til juli 1905 i en Napier. Glidden kjørte ca 25 000 mileshttps://www.gent.name/misc:gliddenautotour. Annen tur jorden rundt ble kjørt fra 17. juli 1909 til 17. august 1910 av Harriet White Fischer i en Locomobile. Imidlertid kjørte hun en annen og kortere distanse enn Hupmobile på ca 20 000 milesWard (2003) side 44-46.

 Referanser 

 Litteratur 
Bøker
 Bertheau, Øistein: Biler i Norge 1920-1940 (From Detroit with love), eget forlag, 1981  ISBN 82-990730-0-6
 Bertheau, Øistein: Amerikanske biler 1930-1942, eget forlag, 1982  ISBN 82-900-730-1-4 (oversettelse fra Sedgwick, Michael : Cars of the 1930s, B. T. Batsford Ltd, 1970, kapitlet om amerikanske biler. Bertheau har inkludert en del norske bilder og opplysninger om norske forhold).
 Cuthbert, Bill: The Hupmobile Story From Beginning To End, M.T. Publishing Company, Inc, 2004   ISBN 1-932439-13-7
 Dluhy, Robert D.: American Automobiles of the Brass Era. Essential Specifications of 4,000+ Gasoline Powered Passenger Cars, 1906–1915, with a Statistical and Historical Overview, McFarland 2013, ISBN 978-0-7864-7136-2* Ward, James A.: Three Men in a Hupp, Around the World by Automobile 1910-1912, Stanford University Press, 2003  ISBN 978-08-04734-60-8
 Georgany, Nick: The Beaulieu Encyclopædia of the Automobile, The Stationary Office, 2000 ISBN 0 11 702319 1
 Hudson, Duncan C.: Hupmobile. Motor car in Australia.
 Kimes, Beverly Rae/Clark jr, Henry Austin: Standard Catalog of American Cars 1805-1942, Krause Publications Inc, 1985 ISBN 0-87341-045-9

Artkler
 Brierley, Brooks T.: Hupmobile Ascending. Hupmobile in the 1920s i Hemmings Classic Car, september 2011, sider 50-55
 Godshall, Jeffrey I.: Hupmobile: Always a Good Car i Automobile Quarterly vol 16 nr 1, 1978 ISSN 0005-1438
 Covello, Mike: 1934-35 Aerodynamic Hupmobile i Automobile Quarterly vol 39 nr 3, 1999 ISSN 0005-1438
 Hupp Herald, medlemsblad til Hupmobile Club Inc, Elkhart, Indiana, USA. Grunnlagt 1970  .

 Eksterne lenker 

 The Hupmobile Club, USA Hjemmeside 
 The Hupmobile Club, USA på Facebook  
 The Hupmobile Register, Australia & New Zealand Hjemmeside 
 Bilde i Digitaltmuseum

Kategori:Bilmerker
Kategori:Tidligere bilprodusenter fra USA
Kategori:Etableringer i 1908
Kategori:Opphør i 1940
Kategori:Detroit
Kategori:Næringsliv i Michigan