Sogn (distrikt)

Sogn er et distrikt i Vestland fylke som dekker områdene rundt Sognefjorden. Det opprinnelige navnet på området var Sygnafylke, som var et eget fylke under Gulatinget. Det omfatter tolv kommuner med til sammen  innbyggereStatistisk sentralbyrå: Beregnet folkemengde 31. desember 2016 og et areal på  km² som utgjør 34 % av folkemengden og 57 % av arealet i fylket.

Folk fra Sogn kalles for sogninger og snakker sognemål, som tilhører gruppen sørvestlandsk a-mål. Sognebunaden kommer fra området. Sogndalsfjøra, Øvre Årdal og Høyanger er de største tettstedene. Fylkesadministrasjonen ligger på Hermansverk i Leikanger.

Distriktet rundt Sognefjorden har mange berømte reisemål: Norsk bremuseum og Jostedalsbreen, Flåmsbanen og den UNESCO-listede Nærøyfjorden i Aurland, og stavkirkene i Borgund, Undredal og Urnes. Området er også kjent for fruktdyrking, og lakseelver, med Lærdalselva som mest kjent. På Lærdalsøyri ligger strandsitterstedet Gamle Lærdalsøyri med 161 bygninger fra 17- og 1800-tallet.

 Geografisk og administrativ inndeling 
«Sogn» var opprinnelig navn på selve fjorden og ble overført til landskapet. Amund Helland skrev i 1901:
«Sognefjordens egentlige navn er Sogn, medens Sogn nu alene bruges om det omgivende landskab, og brugtes saaledes allerede i middelalderen. Navnet er som landskapsnavn hankjønsord og har udentvil været det ogsaa som fjordnavn.»Helland, Amund: Nordre Bergenhus Amt. Almindelig del. I serien Norges land og folk topografisk-statistisk beskrevet. Kristiania, Aschehoug, 1901.

I noen sammenhenger skjelnes det mellom ytre, midtre og indre Sogn der grensen mellom ytre og midtre går vest for Balestrand og Vik. Aurland, Leikanger, Balestrand og Vik blir etter denne inndelingen regnet som midtre Sogn. Vest for Balestrand og Vik hører Sogn tradisjonelt til de nordvestlandske dialektene på samme måte som Nordfjord og Sunnfjord. Innenfor denne dialektgrensen kalles dialekten sognemål. Dialekten i Ytre Sogn, Sunnfjord og Nordfjord kalles også fjordamål. De Nordvestlandske dialektene går fra Ytre Sogn til Romsdalsfjorden. Arnafjord i Vik kommune omtales i noen kilder som beliggende i Ytre Sogn. En kilde oppgir at Ytre Sogn strekker seg omtrent 70 km innover fra de ytterste øyene, Midtre Sogn de neste 40 km innover. Aurland regnes i noen kilder som Indre Sogn topografisk. Noen kilder regner Aurland som midtre Sogn etter dialektgrenser.

Noen kilder regner Vik og Balestrand samt Fjærland som beliggende i Ytre Sogn.

 Kommuner i Sogn 
Sogn er inndelt i 12 kommuner:

NrKartNavnAdm.senterFlatemålkm²Målform463525px|center|Gulen kommune EivindvikNynorsk463625px|center|Solund kommune HardbakkeNynorsk463725px|center|Hyllestad kommune HyllestadNynorsk463825px|center|Høyanger kommune HøyangerNynorsk463925px|center|Vik kommune VikøyriNynorsk464025px|center|Sogndal kommune SogndalsfjøraNynorsk464125px|center|Aurland kommune AurlandsvangenNynorsk464225px|center|Lærdal kommune LærdalsøyriNynorsk464325px|center|Årdal kommune ÅrdalstangenNynorsk464425px|center|Luster kommune GaupneNynorsk

 Kommuneinndelingshistorikk 
I 1838 ble området inndelt i kommunene Askvoll, Eivindvik, Lavik, Vik, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Luster, Jostedal og Hafslo. Av Leikanger ble Balestrand skilt ut som egen kommune i 1858. Av Eivindvik (fra 1890 kalt Gulen) ble Brekke skilt ut som egen kommune i 1850 (forent med Lavik 1861–1904), og Solund skilt ut som egen kommune (Utvær) i 1858. Samme år ble Kyrkjebø skilt ut som egen kommune (Klævold) av Lavik. Av Askvoll ble Hyllestad skilt ut som egen kommune i 1862. Av Lærdal ble Årdal skilt ut som egen kommune i 1860, og Borgund i 1864. (Kilde: Brøgger, Waldemar: Norge. Geografisk leksikon. Cappelen, 1963). I 1963 ble Jostedal og Hafslo innlemmet i Luster. I 1964 ble Brekke innlemmet i Gulen. Samme år ble Kyrkjebø og Lavik kommuner gjenforent til Høyanger kommune, og Borgund gjeninnlemmet i Lærdal kommune. I forbindelse med kommunesammenslåingene i 1960-årene ble det også gjennomført en rekke grensejusteringer. 1. januar 2020 ble Balestrand og Leikanger slått sammen med Sogndal til nye Sogndal kommune.

 Andre administrative inndelinger 
 Distriktet utgjorde forhenværende Sogn fogderi.
 Gulen er medlem av Regionrådet Nordhordland, Solund, Hyllestad og Høyanger av Fjordane IPR og de øvrige kommunene av Sogn regionråd.
 Alle kommunene i Sogn hører til Sogn og Fjordane tingrett i Gulating lagdømme og Vest politidistrikt.
 Gulen og Solund hører til Nordhordland prosti, Hyllestad og Høyanger til Sunnfjord prosti, de øvrige kommunene til Sogn prosti, alle i Bjørgvin bispedømme.
 Helse Førde dekker alle kommunene i fylket.

 Tettsteder  
Tettsteder i Sogn, rangert etter innbyggertall  (kommune i parentes):

 Sogndalsfjøra –  (Sogndal)
 Øvre Årdal –  (Årdal)
 Høyanger –  (Høyanger)
 Hermansverk/Leikanger –  (Sogndal)
 Årdalstangen –  (Årdal)
 Viksøyri –  (Vik)
 Gaupne -  (Luster)
 Lærdalsøyri –  (Lærdal)
 Kaupanger –  (Sogndal)
 Aurlandsvangen -  (Aurland)
 Balestrand –  (Sogndal)
 Kjørnes –  (Sogndal)
 Hafslo –  (Luster)
 Seimsdalen –  (Årdal)
 Austreim –  (Høyanger)
 Eivindvik –  (Gulen)
 Byrknes –  (Gulen)
 Hardbakke –  (Solund)
 Kyrkjebø –  (Høyanger)

 Befolkningsutvikling 
Tabellen viser befolkningsutviklingen i Sogn i årene 1769–2001 basert på kommunegrensene fra 2002.SSB: Folke- og boligtellingen 2001. Kommune-, bydels- og fylkeshefter.

 Kommuner 1769 1801 1855 1900 1950 2001 Aurland Balestrand Gulen Hyllestad Høyanger Leikanger Luster Lærdal Sogndal Solund Vik Årdal Sogn

 Offentlig kommunikasjon 
I Sogn finner du en kortbaneflyplass og det er Sogndal lufthamn, Haukåsen. Her har Widerøe daglige avganger både til Oslo og Bergen blant annet.

Sogn har også jernbaneforbindelse. Det er Flåmsbanen som går fra Flåm til Myrdal på Bergensbanen. Den ligger i sin helhet i Aurland kommune.

Ellers har NOR-WAY Bussekspress en rekke ruter, blant annet fra Lærdal via Filefjell og Valdres til Oslo, samt en rute fra Årdal via Tyin og Tyinkrysset til Oslo. De har også ruter til blant annet Bergen, Ålesund og Trondheim.

En rekke ferjeruter krysser Sognefjorden og de viktigste er Fodnes – Manheller, Hella – Vangsnes, Hella – Dragsvik og Opedal – Lavik

Daglig båtrute mellom Sogn, Nordfjord og Bergen

 Historie 
Sogn var i likhet med de fleste fylkene i sagatiden opprinnelig et småkongedømme. Harald Hårfagre skal ha arvet kongeriket etter sin far før han gikk i gang med samlingen av Norge.

Sygnafylke (Sogn) var ett av fylkene under Gulatingsloven i middelalderen. Senere ble området et fogderi underlagt Bergenhus stiftamt, som ble delt i to (indre og ytre Sogn) i 1630. Sygnafylke ble sammen med Firdafylke (Fjordane) skilt ut som Nordre Bergenhus amt i 1763, og navnet ble endret til Sogn og Fjordane fylke i 1919.

 Severdigheter 
 Flåmsbanen
 Gamle Lærdalsøyri
 Norsk bremuseum
 Urnes stavkirke
 Borgund stavkirke
 Hopperstad stavkirke
 Lærdalselva
 Tindevegen
 Bokbyen
 Breheimsenteret
 Kaupanger stavkirke
 Fritjof den frøkne
 Undredal stavkirke
 Vindhella
 Fjærlandsfjorden
 Nærøyfjorden
 Gulatinget
 De Heibergske Samlinger – Sogn Folkemuseum
 Sogn Kunstsenter
 Kongevegen over Filefjell

 Noen kjente sogninger 
 Harald Gullskjegg, konge over Sogn
 Joachim de Knagenhielm, jurist og amtmann
 Gjest Bårdsen, forbryter og forfatter
 Ole Elias Holck, offiser og eidsvollsmann
 Peder Pederssønn Hjermann, bonde og eidsvollsmann
 Peder Furubotn, politiker
 Kjell Bondevik, politiker, skolemann og folklorist
 Håkon Randal, politiker og fylkesmann
 Einar Førde, politiker og kringkastingssjef
 Liv Signe Navarsete, politiker
 Geir Mo, politiker og generalsekretær i Frp
 Olav Stedje, sanger og låtskriver
 Ingvar Stadheim, fotballtrener
 Ragnhild Sælthun Fjørtoft, kanalvert på NRK
 Sylfest Lomheim, språkviter og direktør i Språkrådet
 Sigurd Eldegard, dramatiker, skuespiller, teatersjef og musiker
 Erling Lægreid, journalist og forfatter
 Tone Damli 
 Eva Weel Skram
 Olav Stedje

 Referanser 

 Eksterne lenker 
  Sogn Regionråd på nett 
  Turistinformasjon for Sogn

Kategori:Vestlands geografi
Kategori:Distrikter i Norge