Lysgårdsbakkene

Lysgårdsbakkene hoppanlegg er et skihoppanlegg på Lillehammer i Innlandet. Bakkene ligger ved Kanthaugen ovenfor Stampesletta på Lillehammer, og ble bygd til OL på Lillehammer i 1994. Anlegget består av to hoppbakker med størrelse K123 (HS140) og K90 (HS98), pluss stolheis. Arenaen sto ferdig i desember 1992, og har en tilskuerkapasitet på ca. 40 000.

Bakkerekorden i den store bakken er 146 meter, satt av Simon Ammann (Sveits) i verdenscupen 6. desember 2009. Markus Eisenbichler (Tyskland) tangerte rekorden i verdenscupen 16. mars 2023. I det samme rennet hvor Ammann satte sin bakkerekord hoppet Gregor Schlierenzauer (Østerrike) 150,5 meter, men falt. Normalbakkens bakkerekord på snø er 107,5 meter, satt av Karl Geiger (Tyskland) i verdenscupen 6. desember 2013. Bakkerekorden på plast er 106,5 meter, satt av Daniela Iraschko (Østerrike) i kontinentalcupen 11. september 2010.

 Historie 
Lysgårdsbakkene erstattet Balbergbakken ved Fåberg. Under søkeprosessen til OL var planen å bruke Balbergbakken under OL, men planene ble endret i 1989, etter at Lillehammer hadde fått mesterskapet. Lysgårdsbakkene sto ferdig i desember 1992, og hadde første gang verdenscuprenn i mars 1993 (prøve-OL).

Dagens hoppanlegg ligger i heistraseen til det som i mange tiår var Lillehammer skisenter, et alpinanlegg med tre slalåmbakker. Dette ble nedlagt da Lysgårdsbakkene ble bygget i 1992. Sletta ligger i dag på det som var det gamle alpinanleggets parkeringsplass.

Storbakken ble i 2006 utbygd fra K120 (HS134) til K123 (HS138). Normalbakken hadde alt fra starten av plastmatter som muliggjorde helårsbruk; i 2007 fikk også storbakken dette.

De to bakkene deler slette. Sletta i Lysgårdsbakkene ble brukt under åpnings- og avslutningsseremoniene under OL i 1994. Under åpningsseremonien ble OL-ilden bragt inn i arenaen med et skihopp. Ole Gunnar Fidjestøl ble valgt ut til å hoppe med OL-ilden, men han falt og skadet seg under trening med fakkelen to dager før seremonien. Dermed ble det reserven Stein Gruben som hoppet med fakkelen under åpningsseremonien.
Sletta ble også brukt til åpningsseremonien til ungdoms-OL i 2016. Nøyaktig 22 år etter forrige olympiske åpningsseremoni på Lillehammer.

Sammen med Holmenkollbakken i Oslo og Granåsen i Trondheim er Lysgårdsbakkene nasjonalanlegg for skihopping i Norge. Det arrangeres verdenscuprenn i den store bakken hvert år, delvis som en del av det såkalte Nordic Tournament.

Mennenes kontinentalcup har hatt sommerrenn i Lysgårdsbakkene siden 2004 (i normalbakken 2004-2006, i storbakken siden 2007). Kvinnenes kontinentalcup har hatt sommerrenn i normalbakken siden 2008. Det første rennet i kvinnenes verdenscup ble arrangert i normalbakken på Lillehammer 3. desember 2011. Det har også flere ganger vært arrangert verdenscuprenn i kombinert i Lysgårdsbakkene. Anlegget brukes mye til trening både sommer og vinter.

NM har blitt arrangert i Lysgårdsbakkene i 1993 (normalbakke og lagkonkurranse), 1997 (storbakke), 2003 (storbakke, normalbakke, lag), 2005 (storbakke, normalbakke, lag) og 2009 (storbakke). Lysgårdsbakkene var arena for NM på plast, stor bakke i 2007 og 2008.

Lysgårdsbakkene fikk i 1993 utmerkelsen Betongtavlen, som deles ut av Norsk Betongforening i samarbeid med Norske arkitekters landsforbund.

 Den gamle Lysgårdsbakken 
Lysgårdsbakken var også navnet på en tidligere hoppbakke, som også lå i Kanthaugen, i nærheten av stedet der dagens hoppbakker ligger. Den bakken ble bygd i 1901-02 og åpnet 15. februar 1903. Lysgårdsbakken ble brukt under det første hovedlandsrennet (NM) på ski, i 1909, og hadde også hovedlandsrennet 1927 og NM i 1948. Lengste stående hopp i åpningsrennet var 26,5 meter; bakkerekorden ble forbedret til 30 meter under hovedlandsrennet i 1909. Under mesterskapet i 1927 satte Sigmund Ruud ny bakkerekord med 50,5 meter.Fåberg Historielag: Fåberg og Lillehammer - Dølaby med OL-vekst. Fåberg Historielag 1993. ISBN 82-90385-14-5 (s. 64, digitalisert av Nasjonalbiblioteket) I 1948 kom bakkerekorden opp i 70 meter ved Jens Østby.P. Chr. Andersen og Ragnar Wold (red.): Sport i navn og tall. Schibsted, Oslo 1950 (s. 255, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)

Stillaset i den gamle Lysgårdsbakken brøt sammen vinteren 1966.VG: Lysgårdsbakken er ikke mer… (s. 17, 31. mars 1966, arkivert hos Retriever Norge)

 Bakkerekorder i storbakken 
250px|thumb|Lysgårdsbakkene i august 2004, før ombyggingen
250px|thumb|Lysgårdsbakkene i juni 2007.Foto: Gorik Francois
250px|thumb|Utsikt over Lillehammer fra Lysgårdsbakkene, 2009.Foto: Peter Fiskerstrand

Anerkjente bakkerekorder satt i verdenscupen og OL.

 Dato Navn  Lengde 11. mars 1993  Espen Bredesen 117 m 11. mars 1993  Takanobu Okabe 119 m 20. februar 1994  Espen Bredesen 135,5 m 23. februar 1994  Jens Weißflog 135,5 m 28. november 1998  Martin Schmitt 136 m 12. mars 2004  Roar Ljøkelsøy 136,5 m 11. mars 2005  Sigurd Pettersen 137 m 11. mars 2005  Janne Ahonen 137 m 2. desember 2005  Tommy Ingebrigtsen 138,5 m 3. desember 2005  Andreas Küttel 139 m 1. desember 2006  Gregor Schlierenzauer 140 m 2. desember 2006  Gregor Schlierenzauer 141 m 3. desember 2006  Adam Małysz 142 m 7. mars 2008  Gregor Schlierenzauer 143 m 6. desember 2009  Simon Ammann 146 m

 Se også 
 Lillehammer Olympiapark
 Balbergbakken
 Lysgård
 Spesialhopprenn i Lysgårdsbakkene

 Referanser 

 Kilder/eksterne lenker 
 Lillehammer Olympiapark: Fakta om Lysgårdsbakkene Hoppanlegg
 Skisprungschanzen-Archiv: Lillehammer (Lysgårdsbakken)
 Lillehammer Skifestival: Arena
 Idrettsanlegg.no: Lysgårdsbakkene K123, K90

 Eksterne lenker 


Kategori:Hoppbakker i Norge
Kategori:Skianlegg i Innlandet
Kategori:Idrettsanlegg i Lillehammer
Kategori:Betongtavlen
Kategori:Hoppbakker brukt i OL
Kategori:Sportsanlegg under Vinter-OL 1994
Kategori:Sportsanlegg under Vinter-OL for ungdom 2016
Kategori:Byggverk fullført i 1992