Forsvarets Stabsmusikkorps

Forsvarets stabsmusikkorps (FSMK) er et av Forsvarets profesjonelle musikkorps organisert i Forsvarets musikk. Korpset har 39 fast ansatte musikere. Orkesteret er etablert i Oslo.

Korpset deltar ved parader og seremonier som arrangeres av Kongehuset, regjeringen og Forsvaret og har representasjons-oppgaver både i Norge og utlandet. I tillegg har korpset konsertvirksomhet i Oslo-området, i både egen og andre institusjoners regi.

Korpset spiller i flere genre, klassisk og samtidsmusikk, så vel som jazz og populærmusikk. FSMK engasjerer på prosjektbasis både norske og utenlandske anerkjente dirigenter.

 Historie 
Ved Hærordningen av 1817, som trådte i kraft den 1. januar 1818, ble det blant annet bestemt at 2den Agerhusiske Brigade skulle ha et musikkorps, og navnet ble 2. Brigades musikkorps. I 1918 ble brigadene omdøpt til divisjoner, og følgelig ble korpsets navn endret til 2. Divisjons Musikkorps, et navn som korpset hadde frem til 1953, hvor inndelingen i divisjoner ble forlatt og korpset omdøpt til Forsvarets Stabsmusikkorps.

Militærmusikken i Norge har røtter helt tilbake til 1600-tallet da «Piberne» (fløytistene) sammen med «Tamburene» (trommeslagerne) utgjorde den først form for militærmusikkorps. I 1641 hadde alle kompanier sine signalister, tamburer, pibere, trompetere og etter hvert waldhornister, som dannet mindre ensembler. Ensemblene opptrådte med forskjellige typer signaler og fanfarer ved militære operasjoner og seremonier, og hadde sin tilknytning til Akershus festning. I 1818 fikk vi militære ensembler i likhet med dagens musikkorps.

Korpset har i disse snart 200 år, spilt en viktig faktor i musikklivet i Oslo (Kristiania). På 1800-tallet var Militærmusikken et viktig innslag i bybildet, med sine konserter i byens «promenadestrøk». Musikken var så populær at da «promenadestrøkene» ble flyttet til andre deler av byen, ble militærmusikken flyttet etter og nye musikkpaviljonger bygget. En av hovedårsakene til korpset popularitet på 1800-tallet, var at det var det eneste orkester man hadde mulighet til å høre utenom dansemusikken på lørdagskvelden og gatemusikantene. På 1800-tallet var Brigademusikken også den eneste institusjonen for utdannelse i musikk i Kristiania. De aller fleste kjente, norske komponister fra denne tiden var elever og musikere ved korpset, eller ble undervist av musikerne. Johan Svendsen var ved korpset fra 1856 til 1862, og Johan Halvorsen fra 1881 til 1883. Flere av korpsets instruktører og sjefer ble sentrale skikkelser i norsk musikkmiljø, som italieneren Paolo Sperati (1821-1884) hvis ledelse gav korpset et musikalsk oppsving, og komponisten Ole Olsen (1850-1927) som var en av Kristianias kanskje mest fremtredende musikkpersonligheter og var en produktiv komponist. Et annet navn som fikk stor musikalsk betydning for korpset var Johannes Hanssen (1874-1967) som var sjef og dirigent fra 1926 til 1934. Hanssen skapte seg også et navn som komponist, og er kanskje mest kjent for Valdresmarsj (1904). I 1940 ble korpset utsatt for meget sterkt press fra okkupantene, som med korpsets hjelp ville innynde seg hos befolkningen. Både sjefen Alfred Evensen (1883-1942), og musikerne nektet å medvirke, med det resultat at musikerne ble suspendert uten lønn og Evensen arrestert.

Etter frigjøringen i 1945 ble korpset gjenopprettet med Johannes Hanssen som sjef og dirigent det første året, med midlertidig engasjerte musikere. Forsvaret var opptatt av å vise sitt blide ansikt i fredsvåren, men hadde også planer om å nedlegge korpset etter en tid. Korpset ble imidlertid opprettholdt, og Bjarne Ormstad (1904–1955) overtok som sjef og dirigent i 1946. Han hadde stillingen til sin død i 1955. Fra årene 1955 og til i dag har korpset hatt en rekke sjefer og marsjførere, og flere militære administrative sjefer. Nåværende sjef er major Edwin Gustoff. Kunstnerisk leder er fagdirektør Andreas Hanson. Tamburmajor er tidligere sjef Tommy Markhus Kristoffersen.

 Vaktparade 
Vår, sommer og høst går Stabsmusikken en rekke vaktparader i Oslo som går fra Akershus festning til Det kongelige slott. Den leder frem til slottet og hovedavløsningen mellom de av- og påtroppende vaktstyrker i Hans Majestet Kongens Garde under vaktbytte klokken 1330.

 Instruktører/Sjefer/Dirigenter 

 1854–1884: Paolo Sperati
 1878–1884: Aschem
 1884–1906: Christian Alme
 1907–1920: Lauritz Gundersen
 1907–1908: Carl L. Andersen
 1884–1920: Ole Olsen
 1920–1925: Wilhelm Fredrik Gomnæs
 1925: Christian Nielsen
 1926–1934: Johannes Hanssen
 1934–1942: Alfred Evensen
 1945–1946: Johannes Hanssen
 1946–1955: Bjarne Ormstad
 1957–1973: Bjarne Thorleif Larssen
 1973–1981: Ole Henning Johannesen
 1981–1989: Bjørn Mellemberg

 Militære sjefer 

 1989: Bjørn Gunnar Throndsen
 1990–1991: Kjell Olav Martinsen
 1991–1994: Viggo Strømsnes
 1994–1996: Kjell Olav Martinsen
 1996–1997: Geir Andreassen
 1998–2001: Kjell Erik Kalbakk
 2001–2002: Nils Skarra
 2002: Tony Isaksen
 2003: Kjell Tobiassen
 2003: Sissel Gutterød
 2003–2004: Bjørn Beverli
 2005–2006: Bjørnar Brække
 2006–2007: Endre Knutsen
 2007–2008: Cathrine Tunes
 2008–2010: Tommy Kristoffersen
 2010–2012: Rune Wiik
 2012–2013: Pål Magnussen
 2013–2015: Ståle Johan Hortman
 2015–2018: Sten Kristian Brath
 2018–2020: Pål Magnussen
 2021–: Edwin Pinilla Gustoff

Referanser

 Eksterne lenker 


Kategori:Forsvarets fellestjenester
Kategori:Norske musikkorps
Kategori:Musikkorps i Oslo
Kategori:Militære musikkorps