Psilocybinsopper

Psilocybinsopper er sopper med psykedelisk virkning som inneholder psilocybin. Den mest brukte psilocybinsoppen i Norge er spiss fleinsopp (Psilocybe semilanceata), da den vokser fritt i mye av Norge.

I 2011, det siste året politiet tok med sopp i beslagsrapporten sin, beslagla det 2,2 kg psilocybinsopp (sammenlignet med  kg cannabis).

Historie
Flere mesolittiske hulemalerier fra Tassili n'Ajjer (et nord-afrikansk arkeologisk utgravingssted med røtter fra capsisk kultur) har blitt tolket av forfatter Giorgio Samorini som avbildninger av den sjamanistiske bruken av sopp, muligens Psilocybe.

Urfolk fra Mesoamerika har brukt psilocybinsopper i religiøse seremonier, festivaler, og helbredelse fra tidlig tid og frem til i dag. Opptil 3000 år gamle soppformede statuer har blitt funnet i Mayaruiner i Mellomamerika. Psilocybinsopper var kjent blant aztekere som teonanácatl («gudenes sopp» – bestående av teó (gud) og nanácatl (sopp) på náhuatl-språket). Psilocybinsopp skal ha blitt servert ved kroningen av aztekerherskeren Moctezuma II i 1502..

Etter den spanske erobringen gikk katolske misjonærer med makt imot den «hedenske avgudsdyrkelsen», og som et resultat ble førkristne tradisjoner, deriblant også bruk av enteogene planter og sopper, avskaffet. Spanjolene trodde at soppen satte aztekerne i stand til å kommunisere med djevelen. De omvendte folket til kristendommen, og tvang dermed frem at psilocybinsopp eller gudenes sopp ble erstattet av den kristne nattverden.

Ved begynnelsen av det 19. århundret ble bruk av psilocybinsopp ansett som fullstendig forsvunnet i Amerika, unntatt blant enkelte urfolk. Senere forskning, utført av Blas Pablo Reko, Richard Evans Schultes og R. Gordon Wasson, viste at psilocybinsopp fortsatt var i bruk blant flere mellomamerikanske urfolk, hovedsakelig mazatekere fra Oaxaca, men også nahua, mixtekere, mixe, zapotekere og andre.

Bruk av psilocybinsopp i vesten ble første gang dokumentert i 1799 i Medical and Physical Journal: En mann plukket sopp i London Green Park til frokost for seg selv og sin familie. Det viste seg at dette var psykedeliske sopper. Legen som undersøkte familien for deres reaksjon på disse soppene, beskrev hvordan den yngste sønnen «hadde et anfall hvor han ikke kunne slutte å le».

I 1955 ble Valentina og R. Gordon Wasson de første vestlige som deltok i et soppritual med sjamanen Maria Sabina av mazatekfolket. I 1957 publiserte de en artikkel om den opplevelsen i Life.   I 1956 identifiserte Roger Heim soppen Valentina og R. Gordon Wasson hadde tatt med seg fra Mexico, som Psilocybe, og i 1958 identifiserte Albert Hofmann psilocybin og psilocin som de aktive stoffene i denne soppen. Psilocybin og andre psykedeliske stoffer vakte hurtig stor interesse i ulike forskningsmiljø. Ved Harvard begynte psykologen Timothy Leary Harvard Psilocybin Project i 1960.

Økt kunnskap om effekter, risikoprofil og tilgjengelighet har ført til økt bruk av psilocybinsopp. Psilocybinsopp har blitt mer populært i dag enn det var i 1960- og 1970-årene. I USA har over 17 % av den voksne befolkningen i alderen 21 til 64 år brukt psilocybinsopp eller andre psykedelika en eller flere ganger.http://f1000research.com/articles/2-98/v1 I Norge ble ruseffekten av psilocybinsopp i norsk natur først allment kjent i 1977 http://www.fhi.no/eway/default.aspx?pid=239&trg=List_6212&Main_6157=6263:0:25,6397&MainContent_6263=6464:0:25,6414&List_6212=6218:0:25,6428:1:0:0:::0:0 .

Effekter 
Når en inntar psilocybin, blir det omgjort til psilocin, som gir de psykedeliske eller enteogeniske effektene.

Effekten av psilocybin varer typisk i 4 til 6 timer.

Fysiske effekter
De fysiske virkningene av psilocybinsopper er vanligvis milde, men kan inkludere utvidelse av pupiller (mydriasis), redusert appetitt, svimmelhet, kvalme, skjelving, magesmerter, mild økning i hjertefrekvens og pust og forhøyet blodtrykk.

Sanser
Psykedeliske stoffer kan forsterke eller endre og føre til spektakulære sanseopplevelser. Store doser kan føre til intensive og særegne forandringer av virkelighetsoppfatningen, med visjoner både med åpne og lukkede øyne.

Psykisk effekt
Rusen gir ulike utslag. En studie rapporterer om «betydelige økninger i en rekke psykiologiske symptomer som bredt inkluderer endringer i følelser, sanseopplevelse, tankeprosesser, virkelighetsoppfatning og jeg-funksjon» og «tap av jeg-grenser, tankevirrvarr, og moderat mistenksomhet og paranoid idéutformning».

Vanlige effekter er at konsentrasjonsevnen stiger og en følelse av tidsdilatasjon.

Etter hvert som dosen øker, vil også endringen i virkelighetsoppfatning og bevissthet øke.

Under rusen kan psilocybin utløse perioder med sterk angst, panikkanfall og forvirring, og noen ganger farlig adferd, som kan vare i alt fra noen minutter til timer. Dette kalles «bad trip» og styres i stor grad av to faktorer som ofte kalles «set and setting». «Set» er den mentale tilstanden brukeren går inn i rusen med, som tanker, følelser og forventninger. «Setting» er de fysiske og sosiale omgivelsene. Om brukeren sørger for en positiv «set and setting», f.eks. å være i naturen på dagen med gode venner, vil sjansene for en negativ opplevelse / bad trip senkes. Bruk av alkohol og andre rusmidler under psilocybin-rusen øker muligheten for bad trips og farlig adferd.

Helserisiko
Risiko for avhengighet og forholdet mellom aktiv og dødelig dose for en rekke psykoaktive stofferhttps://web.archive.org/web/20060908173056/http://web.cgu.edu/faculty/gabler/drug_toxicity.htm
Psilocybin påvirker i liten eller ingen grad biologiske reseptorer som regulerer vitale funksjoner. Psilocybin er kroppslig veltolerert og fører ikke til skader på hjernen eller kroppen. Det er ikke dokumentert at bruk av psilocybin eller andre psykedelika fører til nevropsykologiske problemer.

Det har ikke blitt rapportert om seriøse eller varige bivirkninger fra kliniske studier med psilocybin på 1950-, 1960- og 1970-tallet. Nyligere har over 370 personer deltatt i kliniske studier med psilocybin i Storbritannia, Sveits, Tyskland og USA. Det har heller ikke blitt rapportert om seriøse eller varige bivirkninger etter administrasjon av psilocybin i noen av disse studiene.

I Nederland er det estimert at det ringes ambulanse én gang per  legalt omsatte dose med psilocybin. Årsaken til henvendelsene er vanligvis forbigående ubehag. Nesten alle henvendelser er fra turister, og mange involverer alkohol eller andre rusmidler. Det anslås at psilocybin fører til 2 sykehusinnleggelser per 100 000 omsatte dose.http://www.rivm.nl/bibliotheek/digitaaldepot/cam_paddo_aanvulling.pdf Nederlandsk politi rapporterer at bruk av psilocybinsopp verken er relatert til kriminalitet eller forstyrrer ro og orden. Nederlandske myndigheter (CAM) har konkludert med at riskoen er veldig lav og har foreslått fortsatt legal omsettning.

Psilocybin og andre psykedeliske substanser er ikke kjent å skape avhengighet, tvangsmessig bruk, eller abstinenssymptomer.

Flere internasjonale eksperter har rangert psilocybin som mindre skadelig for den enkelte bruker og samfunnet enn alkohol, tobakk og en rekke andre vanlige rusmidler. 

Forskere fra Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) fant i 2013 ingen sammenheng mellom bruk av psilocybinsopper og psykiske problemer. Faktisk hadde brukerne av psilocybin og andre psykedeliske stoffer færre psykiske problemer enn de uten psykedelisk erfaring. 

En av de største farene ved bruk av psilocybinsopper er plukking av feil type sopp. I naturen er det mange andre sopper som kan se ut som psilocybinsopper, og noen av disse er svært giftige.

Lovlig status
Psilocybin og psilocin har vært plassert i «Schedule I» (P-I) i FNs psykotropkonvensjon siden 1971. Det betyr at medlemsland kun skal tillate bruk av psilocybin til medisinske og vitenskapelig formål..

Psilocybinsopper og andre psykoaktive planter er derimot ikke regulert i FNs psykotropkonvensjon. Det betyr at medlemsland ikke er bundet til å kriminalisere dyrking, plukking, tilberedelse eller bruk av psilocybinsopper.

Dyrking og besittelse av psilocybinsopp er likevel forbudt i mange land. Psilocybinsoppsporer inneholder verken psilocybin eller psilocin, men er likevel ulovlig å selge og å besitte noen steder.

Nederlandske rusmiddeleksperter og ordføreren i Amsterdam anbefaler at psilocybinsopper fortsatt skal være lovlig å omsette. Psilocybin «truffles» er fortsatt lovlig å selge i nederlandske «smart shops».

Kriminaliseringen av psilocybinsopper har blitt kraftig kritisert, ettersom psilocybin ikke er vanedannende og skadepotensialet er mindre enn for mange andre rekreasjonelle aktiviter. 

I Norge står psilocybin, psilocin og psilocybinsopper oppført på narkotikalisten. Psilocybin er legemiddel uten markedsføringstillatelse, dvs. at det kan kun brukes på registreringsfritak etter spesiell tillatelse fra Statens legemiddelverk.

Referanser

 Litteratur 

Eksterne lenker

 Report by the Dutch Government Stating Psilocybin's Harmlessness
 The Vaults of Erowid – Psilocybin Mushrooms
 Jeremy Bigwood: Scientific Publications (archived at Wayback Machine)

Kategori:Sopp
Kategori:Hallusinogener