«Olavssuden II»

«Olavssuden II» var et langskip som Snorre hevder Håkon Håkonsson lot bygge, visstnok bestilt under kongens besøk på Berget (Tønsberg) i 1234. Det skal ha vært et stort og uvanlig vakkert skip på 29 rom.  Sud er et annet ord for skip.

I 1249 dro Håkon Håkonsson om bord på «Olavssuden» i spissen for en utferdsleidang til fredsmøtet med svenskene i Konghelle, med en maktdemonstrasjon langs Göta älv ønsket han å gjøre inntrykk på svenskene med sine storskip. Birger jarl som skulle møte den norske kongen sammen med Sveriges konge Erik Eriksson, reagerte annerledes på maktdemonstrasjonen. Han sendte bort svenskekongen og dro til Lödöse, deretter sendte bud til nordmennene om at han ikke oppriktig kunne stolte på deres hensikter omkring fredsmøtet. Håkonsson reagerte med å fortsette oppover elven til Lödöse og la til ved Torrskog like overfor Lödöse med flåten. Jarlen valgte å innlede samtalene som sluttet med et fredsforlik mellom kongedømmene Norge og Sverige.

Håkon Håkonsson dro med en ny utferdsleidang i året 1253 tilbake til munningen av Göta älv der de skulle møte svenskene som hadde stilt opp en hær ved Gullbergseid på 5000 mann. Fra nord skulle den norske leidangen avansere langs kysten til sjøs mens svenskene tok seg fram mot Halland på landsiden. Danskene forhindret dette med utsendinger som tok kontakt med Birger jarl og klarte å få et forlik med ham. 

Kongen la til ved Öckerö på vestsiden av Hisingen med den norske flåten, der mottok han et nytt storskip som het Korssuden. Det var så høyt at relingen var på høyde med teltåsene på «Olavssuden», det var 9 alen fribord på «Korssuden».

«Olavssuden» deltok også i utferdsleidangen til Danmark i 1256, da kong Håkon Håkonsson samlet en formidable leidangsstyrke på nærmere 360 skip ved Öckerö. Kongen satte storskipet på vannet i Bergen og seilte ut på sjøen der han så sendte bud til resten av landet om å mobilisere leidangen for samling ved munningen av Göta älv. Derfra sendte kongen en stor del av hæren sydover til Halland som ble herjet og utsatt for store ødeleggelser med liten motstand på vegen.

 Se også 
 «Bøkesuden» (Øystein Magnusson, bygget 1120-1123)
 «Olavssuden» (Magnus Erlingsson, bygget omkring 1170-1175)
 «Erkesuden» (Nikolas Kuvung, trolig bygget før 1175)
 «Mariasuden» (Sverre Sigurdsson, bygget 1182-1183)
 «Gorsuden» (Hide, usikkert når ble bygget, trolig omkring 1190)
 «Raudsuden» (Biskop Nikolas, trolig bygget i 1190-årene)
 «Mariasuden II» (Håkon Håkonsson, trolig byget før 1250)
 «Kristsuden» (Håkon Håkonsson, trolig bygget omkring 1255-1260)

 Referanser 

 Litteratur 
 Håkon Håkonssons saga

Kategori:Skip fra norrøn tid