Spanias geografi

Spanias geografi beskriver de geografiske forhold i landet Spania, inkludert demografi, klima og naturforhold. Spania ligger sørvest i Europa på Den iberiske halvøy, og utgjør over fire femtedeler av denne. Landet har et samlet areal på 504 782 km², hvorav 499 542 km² er land og 5 240 km² er vann. Spania er med dette verdens 51. største land i areal, og det fjerde største i Europa etter Russland, Ukraina og Frankrike. 

Spania grenser til Frankrike og Andorra i Pyreneene i nord, og til Portugal i vest. I øst og sør grenser Spania til Middelhavet, og det smale Gibraltarstredet skiller Spania fra Afrika. I nordvest grenser Spania til Atlanterhavet og Biscayabukten. I tillegg til landområdene på Den iberiske halvøy er også øygruppene Balearene i Middelhavet og Kanariøyene i Atlanterhavet nordvest av Afrika del av Spania. Spania hevder også suverenitet over fem mindre områder på kysten av Marokko: Ceuta, Melilla, Islas Chafarinas, Peñón de Alhucemas og Peñón de Vélez de la Gomera.

 Topografi 
Sentralt i Spania ligger høysletten Meseta Central. Med en utstrekning på over 200 000 kvadratkilometer utgjør den over to femtedeler av Spanias samlede areal. Høysletten deles i to av de sentrale fjellkjedene kjent som Sistema Central, som strekker seg fra Sierra de Guadarrama (nord for Madrid) i øst til Sierra de Gata ved grensen til Portugal i vest, og videre til Serra da Estrela i Portugal. Høysletten avgrenses i nord av De kantabriske fjellene, i øst av fjellkjeden Sistema Ibérico og sørgrensen dannes av fjellkjeden Sierra Morena.

Et annet svært karakteristisk landskap i Spania er fjellkjeden Pyreneene som danner grense mot Frankrike i nord. Toppene i denne fjellkjeden er over 3000 meter høye, og fjellkjeden strekker seg fra Cap de Creus ved Middelhavet til Biscayabukten. Sør for Pyreneene og nordvest for Sistema Iberico ligger den store elvedalen til Ebro. De kantabriske fjellene ligger som en forlengelse av Pyreneene mot vest, innenfor Spanias nordkyst. 

Spania har en kystlinje på om lag 2 500 km. Nord for de kantabriske fjellene er det en forholdsvis smal kystslette ved kysten av Biscayabukten. I nordvest i Galicia er det et mer avrundet landskap med lavere åser og daler. Middelhavskysten har en bredere kystslette bygd opp av sedimentering fra elvene, først og fremst Ebro. Den største kystsletten ligger imidlertid i sørvest, vest for Gibraltar i Andalucía ved atlanterhavskysten. Her er også det beste jordbruksområdet i Spania.

I sørøst finner vi fjellkjedene Sierra Nevada og Sierra Segura, det høyeste fjellet på det spanske fastlandet, Mulhacen som er 3 478 meter over havet, ligger i Sierra Nevada.

I tillegg til fastlandet kommer de to øygruppene Balearene og Kanariøyene. Balearene ligger i Middelhavet øst for Spania, og består av øyene Mallorca, Menorca, Cabrera, Ibiza og Formentera. Det høyeste punktet på øyene er Puig Major på Mallorca, 1 445 moh. Kanariøyene er en vulkansk øygruppe nordvest for Afrika. Den består av øyene Lanzarote, Fuerteventura, Gran Canaria, Tenerife, Gomera, La Palma og Hierro. Det høyeste fjellet i Spania er Teide på Tenerife som er 3 718 moh.

Elver
De fleste elvene på Den iberiske halvøy renner vestover fra fjellene øst for Meseta Central, og ut i Atlanterhavet. Det viktigste unntaket her er Spanias lengste elv Ebro som har sitt utspring i de cantabriske fjellene og renner i østlig retning, med utløp i det Det baleariske hav i Middelhavet. Andre større elver som har sitt utløp i Middelhavet er Júcar og Segura.

De største elvene som renner i vestlig retning ut i Atlanterhavet er Tajo med sideelven Jarama, Duero, Guadiana og Guadalquivir. Tajo er også den lengste elven på Den iberiske halvøy, men er likevel ikke regnet som Spanias lengste elv siden den i liket med Duero også renner gjennom Portugal. Guadiana og Guadalquivir har sitt utløp i sør for Portugal i Cádizbukta, Guadiana danner grense mellom Spania og Portugal den siste biten. I Galicia i nordvest finner vi elven Miño som har sitt utløp ved Portugals nordgrense.

Administrativ inndeling
Spania er delt inn i 17 autonome regioner som igjen er inndelt i 50 provinser. I noen tilfeller utgjør en provins alene også en autonom region. Provinsene er igjen inndelt i kommuner (municipios). I tillegg til dette kommer den historiske inndelingen av provinser i comarcas, som i noen grad sammenfaller med kommunegrensene og andre steder er består av flere kommuner. Det varierer fra provins til provins om comarcaene har noen offisiell status. 
Demografi
Spania har en befolkning på 44 708 694 (2006), noe som gir en befolkningstetthet på 87,8 innbyggere pr. kvadratkilometer. Befolkningstettheten er en av de laveste i Vest-Europa. Med unntak av området rundt hovedstaden Madrid er de største befolkningskonsentrasjonene å finne langs kysten.

Innbyggertallet i Spania ble fordoblet i løpet av 1900-tallet, men veksten var svært ujevnt fordelt som følge av flytting fra landsbygda inn til de store byene. Denne urbaniseringen fant sted senere i Spania enn i mange andre europeiske land, og som følge av den gikk folketallet i løpet av 1900-tallet ned i 11 av Spanias 50 provinser. 

De siste 25 årene av forrige århundre gikk fødselstallene i Spania dramatisk ned, og i dag ligger fertilitetsraten på 1,28, noe som gjør at Spania har en av de laveste fertilitetsratene i verden.

Byer
De største byene i Spania i folketall (2005) er:
	Madrid	3 092 759
	Barcelona	1 582 738
	Valencia	780 653
	Sevilla	709 975
	Zaragoza	626 081
	Málaga	547 105
	Murcia	391 146
	Las Palmas de Gran Canaria	377 600
	Palma	367 277
	Bilbao	353 567
	Valladolid	321 143
	Córdoba	318 628
	Alicante	305 911
	Vigo	292 566
	Gijón	270 875
	Hospitalet de Llobregat	246 415
	La Coruña	243 902
	Granada	237 663
	Vitoria	223 257
	Santa Cruz de Tenerife	220 022
	Badalona	214 440
	Oviedo	207 699
	Elche	207 163
	Móstoles	201 789
       Terrassa      200 000
       Pamplona    198 750

De største byområdene er
	Madrid	5 603 285
	Barcelona	4 667 136
	Valencia	1 465 423
	Sevilla	1 294 081
	Málaga	1 019 292
	Bilbao	946 829
	Asturias	850 097
	Alicante-Elche	710 448
	Zaragoza	656 922
	Las Palmas de Gran Canaria	609 628
	Murcia	557 583
	Palma de Mallorca	462 010
	Granada	450 439
	Vigo	420 672
	Santa Cruz de Tenerife	409 621
	Cádiz	406 095
	San Sebastián	395 758
	La Coruña	388 692
       Santander-Torrelavega 383.360
	Valladolid	377 562
       Pamplona    360 000
	Tarragona	348 921
	Córdoba	318 628

 Litteratur 
Encyclopædia Britannica Online – Meseta Central 
 Eksterne lenker