Rana Niejta

Rana Niejta og Rana Niejte er umesamiske navn på den samiske gudinnen for våren og fruktbarhet. Alternative navn på nordsamisk er Rana Nieda, Rana Neida, Rana Neide, Ruona Neida,  Radien-neide og Blende.

Navnet kan oversettes med det «grønnlige», «markens grønne grøde», eller «jordens datter». Ifølge samisk mytologi gjorde hun fjellene vendt mot sør grønne, slik at de sultende reinsdyrene hadde mat.

Sala Niejta og Rana Niejta
Den finske språkforskeren Otto Donner beskrev i sin oversettelse av samiske dikt til tysk og finsk i 1876, hvordan Sala Niejta (solens datter) Rana Niejta og Saivo Niejta (undergrunnens datter) ofte ble nevnt sammen i samisk poesi, og tidvis ble forvekslet med hverandre av utenforstående uten kjennskap til samisk mytologi:

Av eldre kilder fra 1700 fremgår det likevel at dette dreier seg om tre ulike gudinner. Sala Niejta hadde makt til å gjøre slutt på snø og kulde, mens Rana Niejta sørget for at trær og urter hvert år vokste frem igjen.Hans Sckanke, 1938, s. 210 Rana Niejta representerer således vårens fornyelse.

Samene oppfattet solen som 

Sala Niejta og Rana Niejta var to ulike gudinner som sammen med 

Referanser

Litteratur
 Hans Sckanke: Epitomes Historiae Missionis Lapponica. Pars Prima. Anlagende de Norske Lappers Hedendom og Superstitioner, utgitt av Martha Brock Utne og O. Solberg i Finnmark omkring 1700. Aktstykker og oversikter, Nordnorske Samlinger, Etnografisk museum, Universitet i Oslo, A.W. Brøggers boktrykkeri, 1938, bind 2, s. 175-256
 Otto Donner: Lieder der Lappen − Lappalaisia lauluja, Suomi-kirjan Toinen Jakso, II Osa, Helsinki, 1876
 Bo Lundmark: Bæi'vi mánno nástit (umesamisk) = Sol- och månkult samt astrala och celesta föreställninga bland samerna, Acta bothniensia occidentalis, Skrifter i västerbottnisk kulturhistoria, Umeå, Västterbottens museum, 1982

Kategori:Samisk religion
Kategori:Naturreligion
Kategori:Vår