Vestindisk-guineisk Kompagni

Vestindisk-guineisk Kompagni var et dansk handelskompani med bakgrunn fra 1625, men formelt opprettet ved kongelig privilegiebrev i 1671. Det hadde som formål å kolonisere, drive handel og administrere de danske koloniene på kongens vegne. Selskapet fikk nasjonalt monopol på handel mellom Vestindia og Guinea, økonomiske særfordeler, egen jurisdiksjon og enerett på sukkerraffinering innenfor kongeriket og dets kolonier. Som motytelse måtte selskapet opprettholde regelmessig seilas mellom koloniene, selge et angitt kvantum danske varer i koloniene og frakte kongens gods vederlagsfritt.

Selskapet var organisert som dagens aksjeselskaper, med et styre, daglig ledelse og en generalforsamling. Vestindisk-guineisk Kompagnis hovedkvarter lå i Christianshavn i København. 

Selskapet hadde hovedansvaret for dansk-norsk slavehandel fra Gullkysten til Vestindia fram til 1754. 

Historie
På 1600-tallet opprettet en rekke europeiske stater privilegerte selskaper som fikk monopol på handel i Afrika og Vestindia. Det danske selskapet hadde sin bakgrunn i 1625, da nederlenderen Johann de Willum bosatte seg i København og fikk kongelig lisens til å drive handel i Vestindia, Brasil, Virginia og Guinea. Lisensen forutsatte at all eksport ble lastet og all import losset i København; men i mange år var selskapet relativt uvirksomt.Hugh Thomas, The Slave Trade, 1997, Phoenix edition, London 2006, side 172 og 188.

I 1672 koloniserte Vestindisk-guineisk Kompagni St. Thomas, men gjennom 1670-tallet sendte selskapet ut få skip. Vestindisk-guineisk Kompagni hadde økonomiske problemer og skaffet seg inntekter ved å avgiftsbelegge skipsfarten, og inngå en avtale med Brandenburg om utvidet tilgang til øya mot høye avgifter. I perioden 1687 til 1696 sendte ikke selskapet ut noen skip, men forpaktet hele handelen til en dansk og en norsk kjøpmann. Den norske var Jørgen Thor Møhlen i Bergen.

Vestindisk-guinesisk Kompagni gjenoppstod i 1697 og opplevde økonomisk fremgang. St. Thomas hadde i løpet av noen år lite med ledig jord, og selskapet annekterte derfor naboøya St. Jan i 1718 og kjøpte St. Croix av Frankrike i 1733. Disse tre øyene utgjorde frem til 1917 Dansk Vestindia.

I Om Dannemarks og Norges Beskrivelse fra 1729 skriver Holberg: «Kompagniets skip inntar der så mange slaver som de kan berge, og bringer dem til St. Thomas uti Vestindia, men gull og elefanttenner bringes til København.» Den danske guvernøren på Trankebar (som også døde der) Poul Panck (1692-1750) uttalte i 1732: «Vi mener fortsatt det vil være til stor skade om Kompagniet fortsetter slavehandelen. Det er ikke velsett her i Asia å være slavehandler.» Også Trankebars øverste råd ba om at kompaniet avsluttet sin slavehandel, og dette skjedde i 1753: «Slavehandelen gjør oss ikke bare hatet av de innfødte – for de holder oss for slavehandlernes helere. Men vi blamerer oss hos alle europeiske nasjoner her i India, ettersom ingen av dem bruker dette kram uten vi.» Dag Herbjørnsrud: «Holbergs ukjente forhold til slavehandelen», 25. juli 2020, ''khrono.no

I 1754 kjøpte den danske stat ut alle aksjonærene i Vestindisk-guineisk Kompagni og oppløste selskapet, som ble erstattet av det statlige Generaltoldkammeret som eksisterte fra 1760 til 1848. 

Se også
 Liste over Dansk Vestindias guvernører
 SS «Fredensborg»
 Dansk-norsk slavehandel
 «Havmannen» (skip)

 Referanser 

Kategori:Handelskompanier
Kategori:Dansk Vestindia
Kategori:Danske selskaper
Kategori:Slavehandel
Kategori:Etableringer i 1671
Kategori:Opphør i 1754