Juletrefest

Juletrefest er en norsk festtradisjon for barn og småbarnsfamilier knyttet til feiring av jul.

I dag arrangeres juletrefester oftest av foreldrene ved skoler og barnehager, men også av enkelte større foreninger og bedrifter. Slike juletrefester holdes gjerne i desember, ofte i romjula, eller tidlig i januar. Programmet består vanligvis av kakespising og sosialt samvær, enkel underholdning eller selskapsleker for barna, gang rundt juletreet, da en sammen synger julesanger, og besøk av julenissen med gavesekk aller sist.

Historikk
Juletrefestene viderefører en veletablert festtradisjon som ble innført i Norge midt på 1800-tallet. Skikken ble utviklet i kjølvannet av at juletreet ble en del av den norske juletradisjonen. Det første juletreet man vet om i Norge ble pyntet i Kristiania i 1820-årene, men juletrær ble vanlig hos borgerskapet først på midten av 1800-tallet, og allmenn skikk fra 1870-1880-årene.  

Det var først og fremst lærere, men også en del prester som etablerte juletrefester i landet. Det Norske Studentersamfund arrangerte hovedstadens første juletrefest med juletre i 1840-årene, da med studentene som målgruppe. Den første juletrefesten for barn ble arrangert av Peter Christen Asbjørnsen i 1868. Festen ble arrangert i en låve på Hegdehaugen, maleren Adolph Tidemands atelier, med underholdning av skuespillere ved Christiania Theater.

På Asbjørnsens juletrefest i 1868 var omtrent halvparten av deltakerne barn fra fattige familier i strøkene Hegdehaugen, Bolte­løkka og Briskeby. Denne festen startet en tradisjon med juletrefester som veldedighet, med mat og gaver til trengende barn. Oslo Indremisjon, Frelsesarmeen, Foreningen til fattige børns beklædning, og en rekke humanitære og religiøse organisasjoner holdt gratis juletrefester, finansiert av glade givere, for å gi fattige barn gaver og sosialt fellesskap. 

Det ble også vanlig at arbeidsgivere og fagforeninger holdt juletrefester for sine ansatte og medlemmers barn, en av de første var Malersvennenes forening i 1897. Mange bygder i Norge fikk forsamlingshus, ungdomshus og bedehus på slutten av 1800- og begynnelsen av 1900-tallet, dette bidro til at tradisjonen også spredte seg ut til bygdene.

 Juletrefestens innhold 
På mange av juletrefestene holdes en del av de gamle julelekene i hevd. Det dreier seg blant annet om leker som var en selvsagt del av julefeiringa før juletre og juletregang ble allment, for eksempel Reven rasker over isen, Bro, bro brille, Kjerringa med staven og flere. 

Ved gang rundt juletreet blir det sunget kjente julesanger, som for eksempel Jeg er så glad hver julekveld, Musevisa, På låven sitter nissen, Jeg gikk meg over sjø og land, O jul, med din glede, Så går vi rundt om en enebærbusk, Glade jul og Du grønne, glitrende tre. Flere av disse sangene har sangleker der deltakerne gjør bevegelser til sangen. 

På 1900-tallet har julenissen som kommer med små gaver eller godterier til barna, blitt et sentralt dramaturgisk grep og et høydepunkt under juletrefestene. 

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Heide, Beate (2014): God gammeldags juletrefest på digitaltmuseum.no
 Stølen, Kjell Arvid (2016): «Vi klapper i hendene» på nrk.no
 Vattekar, Mona Beate (2020): Juletrefest på digitaltmuseum.no

Kategori:Tradisjoner
Kategori:Juleskikker
Kategori:Ritualer
Kategori:Jul i Norge