Konrad Sundlo

Konrad Sundlo (1881–1965) var en norsk offiser og politiker i Nasjonal Samling (NS) før og under andre verdenskrig. Fra 1933 var han oberst og sjef for Hålogaland Infanteriregiment nr. 15 med hovedkvarter i Narvik. Denne stillingen hadde han også ved krigsutbruddet 9. april 1940. Han ble senere sjef for Hirden under Quisling og NS-utnevnt fylkesmann i Oslo og Akershus og senere i Sogn og Fjordane. Under landssvikoppgjøret etter krigen ble Sundlo dømt til livsvarig fengsel, men ble løslatt i 1952.

Hans bror var Halfdan Sundlo.

 Andre verdenskrig 
Da det tyske overfallet på Norge kom 9. april 1940 var Sundlo oberst og sjef for de norske styrkene i Narvik. Han hadde vært medlem av Nasjonal Samling siden 1933 og var fylkesfører for NS i Nordland og Troms samtidig som han var regimentsjef i Narvik. Da Vidkun Quisling besøkte Adolf Hitler i Berlin høsten 1939 skal han ha vist fram et brev fra partifellen Sundlo og forsikret at en tysk operasjon i Narvik ville bli løst ved fredelige midler. Marinesjefen Erich Raeder hadde presset på for å få baser i Norge og skal i et direktiv til den tyske marinen av 6. mars 1940 ha forsikret at de ikke ville få vanskeligheter i Narvik. Det var senere ikke mulig å bevise at Sundlo hadde skrevet et slikt brev, og Sundlo selv nektet for det.

[[File:UI 197Fo30141702090045 Nasjonal Samling. Møte i Saga kino, Oslo. Konrad Sundlo, Rolf Holm, Willy Klevenberg 1940-10-03 (NTBs krigsarkiv, Riksarkivet CC BY).jpg|thumb|UI 197Fo30141702090045 Nasjonal Samling. Møte i Saga kino, Oslo. Konrad Sundlo, Rolf Holm, Willy Klevenberg 1940-10-03 (NTBs krigsarkiv, Riksarkivet CC BY)|Konrad Sundlo (i hirduniform med jakke) under et NS-møte i Oslo høsten 1940. Rolf Holm, seinere leder i NS Studentfylking og fylkesfører i Oslo, i skjorte ved siden av.

Etter overgivelsen av Narvik 9. april 1940 ble Sundlo stemplet som forræder av sin divisjonssjef, general Carl Gustav Fleischer. Etter å ha blitt dømt i lagmannsretten under rettsoppgjøret etter krigen ble han i Høyesterett frikjent for «uaktsom forsømmelse av tjenesteplikt i forbindelse med sine handlinger 9. april 1940», men ble dømt for andre forhold under den tyske okkupasjonen.

Sundlo var Rikshirdsjef en kort periode i 1940 fram til 12. november, da han ble frabeordret etter en hirdens aksjon mot lærerne og elever på Oslo handelsgymnasium. I 1943–1944 var han NS-utnevnt fylkesmann i Oslo og Akershus og til slutt i Sogn og Fjordane fram til frigjøringen.

 Rettsoppgjøret 
Sundlo ble i landssvikoppgjøret fradømt stillingen som oberst og ble dømt til livsvarig tvangsarbeid. I lagmannsretten stemte fire av sju dommere for dødsstraff. Under ankesaken i Høyesterett stemte tre av ni dommere for dødsstraff. I skjerpende retning la retten vekt på Sundlos arbeid for å verve frivillige til Den Norske Legion i Waffen-SS, for angiveri og oppfordring til angiveri og at han hadde gått inn for å tvangsmobilisere norske ungdommer til militær tjeneste for Tyskland. Sundlo ble benådet og løslatt i 1952.

Sundlo skrev et bokmanus etter krigen, kalt Narvik – byen med kanonen, som dog ikke kom ut i bokform.

 Bakgrunn 
Sundlo var utdannet offiser og ble uteksaminert fra Krigsskolens øverste avdeling i 1902. Han gikk inn i Nasjonal Samling allerede i 1933 og samme år utnevnt til regimentssjef for Infanteriregiment nr. 15.
 1899 Examen artium, Oslo katedralskole, latinlinjen
 1899–02 Krigsskolen. Uteksaminert fra Krigsskolens øverste klasse som nr 13 av ca. 60, som nr 6 av 50 infanterister 
 1902 Premierløytnant ved 3. kompani av Innherad Linjebataljon, Steinkjer.
 1903–05 Den militære høyskole i Oslo.
 1905 Adjutant ved Sunnmøre Landvernsbataljon.
 1907–08 Opphold i Russland.
 1908 Kvartermester ved Innherreds Landvernsbataljon i Steinkjer.
 1911 Kaptein og kompanisjef 8. kompani, Fosen bataljon, IR 13, Steinkjer. Assistent ved krigskommissærkontoret, Trondheim.
 1912 Medarbeider i avisen Nidaros i Trondheim.
 1913-14 Opphold i Frankrike, studerte fransk i Vincennes. Søkte om opptak i Fremmedlegionen uten hell.
 1914 Sjef for underoffisersskolen i Trondheim 1914-1916.
 1918 Ansatt i A/S Elektrokemisk Industri, bl.a. oppdrag i Transkaukasus 1919/1920. 
 1921 Medarbeider av Fridtjof Nansen under hjelpeaksjonen i Russland.
 1924 Sjefssekretær/redaksjonssekretær i Drammens Tidende.
 1927 Redaktør i Møre Dagblad, Kristiansund N.
 1930 Major ved IR 16, Tromsø.
 1933 Oberst og sjef for IR 15, Narvik.
 1933 Meldte seg inn i Nasjonal Samling. Fylkesfører for NS i Nordland og Troms i 1930-årene.
 1940 Rikshirdsjef under Quisling fra høsten 1940.
 1941 Leirkommandant for Den norske legion.
 1942 «Kretsfører» for NS i Oslo.
 1943 NS-utnevnt «fylkesmann» i Oslo og Akershus.
 1944 NS-utnevnt «fylkesmann» i Sogn og Fjordane-
 1947 Dømt til livsvarig tvangsarbeid i landssvikoppgjøret. Benådet og løslatt i 1952.

 Referanser 

 Litteratur  
 Jan P. Pettersen Oberst Konrad Sundlo - frikjent for forræderi - dømt av folkedomstolen 2025 ISBN 9788292844502

 Eksterne lenker 

  Oberst Sundlo forteller om krigen i Narvik 1940 NRK (1940)

Kategori:Norske oberster
Kategori:Slaget om Narvik
Kategori:Fylkesførere i Nasjonal Samling
Kategori:Fylkesmenn fra Nasjonal Samling
Kategori:Personer fra Kristiansand kommune
Kategori:Nordmenn dømt i landssvikoppgjøret etter krigen
Kategori:Nordmenn fra andre verdenskrig
Kategori:Medlemmer av Nasjonal Samling