Naturens tålegrense

Naturens tålegrense, etterhvert bedre kjent som de planetære tålegrensene, er et forskningsbasert rammeverk som blir benyttet for å presentere et sett av ni tålegrenser som menneskelige belastning på natur, med tanke på forurensning, utarming av jordsmonn, naturtap m.m. må holde seg innenfor for at menneskeheten skal kunne fortsette å utvikle seg og trives i framtiden. Fra forurensning ble et vitenskaplig og politisk, samt juridisk område (jf. Grunnlovens §112) har naturens tålegrense vært sentralt. I begynnelsen var begrepet i størst grad knyttet til utslipp til luft av svovel og nitrogen, og tiltak for å redusere forsuring og overgjødsling. Fra 2009 har det internasjonale vitenskapsmiljøet som forsker på naturens motstandsdyktighet definert 9 tålegrenser, hvor av 3 da var overskredet. I 2023 var 6 av 9 globale tålegrenser passert. Ved Stortingsmeldingen om norsk klimapolitikk Meld. st. 21 (2011–2012) fikk begrepet nytt innhold som et mål på naturens bæreevne og rensekapasitet. Den planetære tålegrensen for menneskeskapte klimaendringer er kun én av disse ni

Eldre betydning
Tålegrenseberegningene har blitt og blir benyttet for å bestemme nasjonale og internasjonale utslippsmål (jf. Gøteborg-protokollen).

For Norge er det beregnet tålegrenser for forsuring fra sterke syrer til overflatevann og skogsjord, og for overgjødsling av vegetasjon med nitrogen.NIVA-rapport om tålegrenser i Norge Miljøstatus i Norge: Naturens tålegrense 

Begrepet naturens tålegrense var tidligere særnorskt. Beste oversettelse til engelsk var critical load (kritisk belastning), mens det mindre presise carrying capacity (økologisk bæreevne) også har vært benyttet. Tilsvarende blir begrepet oversatt til kritisk belastningsgräns på svensk, og i mer spesifikk form kritisk tålegrænse for forsuring på dansk og kritischen Säureeintragsraten på tysk.EEAs rapport om Europas miljø 2005  Det europeiske miljøbyrået

Rådende betydning i internasjonal sammenheng
I 2009 lanserte Stockholm Resilience Centre ved Stockholm Universitet sin første store rapport hvor begrepet om naturens tålegrenser, rettere sagt rammeverket for det på et planetært nivå, ble introdusert («planteray boundaries»). Forskningssenterets formål er "å forske på de komplekse dynamikkene mellom folk og planeten i den inneværende antropocene æra". Begrepet ble brukt i grunnlagsdokumentet for FNs toppmøte i Rio 2012,. Det engelske begrepet, planetary boundaries ble oversatt med «naturens tålegrense» i stortingsmeldingen Norsk klimapolitikk. Regjeringen.no 

Forskerne ved Stockholm Resilience Centre identifiserte i 2009 ni tålegrenser for menneskelig påvirkning på klodens naturlige selvopprettholdende systemer. Man evnet da kun å vurdere situasjonen angående syv av dem. Man fant at tre av tålegrensene var overskredet. I 2015 fant forskerne knyttet til forskningssenteret at fire av naturens tålegrenser var overskredet. Først i 2023 fikk man til å vurdere alle ni, og fant at seks av ni av naturens tålegrenser nå var passert: 
 Klimaendringer, knyttet til økt CO2-konsentrasjon, strålingspådrag, energiubalanse i atmosfærens øvre lag m.m. - tålegrense overskredet før 2009
 Biosfærisk integritet, generelt naturtap, svekkelse av biologisk mangfold, artsutryddelse, inkludert forstyrrelse av hele økotopier - overskredet før 2009
 Biogeokjemiske kretsløp som bl.a. nitrogen- og fosforkretsløpet - delvis overskredet før 2009, helt overskredet 2015 
 Nedbryting av Ozonlaget i stratosfæren - har vært overskredet tidligere (før 2000), men har nærmet seg grensen igjen i vurderingene etter 2009
 Forsuring av havet - ikke overskredet per 2023, men nær og økende siden 2009 
 Tilgang og friskhet til ferskvannsressursene (blått og grønt vann) - vurdert siden 2009, overskredet 2023
 Land- og arealbruk - vurdert siden 2009, overskredet 2015
 Partikkelbelastning i atmosfæren (aerosolopphopning) - ikke overskredet per 2023 
 Tilførsel av nye stoffer i naturen (novel entities). Den tidligere sekkebetegnelsen var miljøgifter, men ettersom det også omfatter syntetiske materialer, introduksjon av alle nye "saker" som inngår i naturens mangefasetterte kretsløp, deriblant plast og mikroplast, radioaktive materialer, nanomaterialer, asfaltstøv, genmodifiserte organismer med mer, brukes betegnelsen "novel entities" på engelsk - ikke vurdert før 2023, men blir vurdert som den mest dramatisk overskredete tålegrensen naturen på planeten

Forskningen og forståelsen av samspillet mellom disse forskjellige tålegrensene for at menneskelig aktivitet og utvikling skal være holdbare også for fremtidige generasjoner får stadig mer fokus. Forskningssenteret ved Stockholm Universitet i et bredt samarbeid med andre forskere, grundig forankret i forskningsmiljøer internasjonalt, og anvendt av internasjonale fora som FN, har utarbeidet tre omfattende publikasjoner som presenterer forskningsresultatene - 2009, 2015 og 2023

I 2022 foreslo en gruppe forskere tilknyttet forskningssenteret Stockholm Resilience Center en første kontrollvariabel for Introduksjon av nye stoffer. Følgelig ble det mulig å vitenskaplig vurdere trykket på samtlige ni av naturens tålegrenser definert siden 2009.

Data fra den andre store forskningsrapporten fra 2015
 Natursystem  Mål for tålegrense (kontrollvariabel)  Grenseverdi  Nåverdi 2015 Tålegrensens usikkerhet 1. Klimaforandring  CO2-konsentrasjon  350 ppm  396,5 ppm 350-450 ppmEnergiubalanse ved toppen av atmosfæren  >+1,0 W/m²  +2,3  W/m²  1,1 - 3,3 W/m2. Endring i biosfærens indre sammenheng  Genetisk mangfold ved Utryddelsesrate per år  <10 utryddelser per millioner artsår  >100-1000 utryddelser per millioner artsår  10 - 100 utryddelser per millioner artsårFunksjonelt mangfold ved Biodiversitetsintakthetsindeks  90% eller høyere over et større område eller over en større funksjonell gruppe  84%, kun beregnet for det sørlige Afrika  90-30% 3a. Nitrogensyklus3b. Fosforsyklus  Industriell og planlagt biologisk opptak av nitrogen per år  62 millioner tonn  150 millioner tonn  62 - 82 millioner tonnGlobalt: Mengde fosfor per år fra ferskvann til havet  11 millioner tonn  22 millioner tonn  11 - 100 millioner tonnRegionalt: Mengde fosfor per år i gjødsel til dyrket mark  6,2 millioner tonn  14 millioner tonn  6,2 - 11,2 millioner tonn 4. Ozonlaget  ozon-konsentrasjon  <5% reduksjon fra det førindustrielle nivået 290 Dobsonenheter  Bare overskredet i sørlig vår over Antarktis (200 Dobsonenheter)  5 - 10 % 5. Havforsuring  gjennomsnittlig metning av vannet målt i aragonitt  ≥80% av førindustrielt nivå  84%  ≥80% - ≥70%6. Ferskvannsforbruk  Globalt: Maksimalt forbruk av per år  4000 m³  2600 km³  4000 - 6000 km³Nedbørfelt: Bruk som andel av midlere tilgjengelig elvevann per måned  Tørre måneder 25%, mellomsesong 30%, våte måneder 55%  Ubestemt  Tørre måneder 25 - 55%, mellomsesong 30 - 60%, våte måneder 55-85% 7. Arealbruk  Globalt: Areal skog som andel av opprinnelig skogareal  75%  62%  75 - 54%Biom: Areal skog som andel av potensial for skog  Tropisk 85%, temperert 50%, borealt 85%  Ubestemt  Tropisk 85 - 60%, temperert 50 - 30%, borealt 85 - 60% 8. Introduksjon av nye stoffer  Global utvikling av kjemisk industriproduksjon  0  plast 79% 2000−2015     9. Atmosfærisk aerosolbelastning  Globalt: konsentrasjon av partikler i atmosfæren  Ubestemt Ubestemt UbestemtRegionalt: Konsentrasjon som sesongmiddelverdiWalking the Line: How to Identify Safe Limits for Human Impacts on the Planet, Scientific American June 13, 2012

Referanser

Eksterne lenker
 Miljøstatus i Norge: Overskridelser av naturens tålegrense 

Kategori:Miljøvern