Fritzøe Jernverk

Fritzøe Jernverk var et jernverk i Larvik kommune (tidligere i Brunlanes herred). Verket var en hjørnesteinsbedrift i norsk industrihistorie nært knyttet til Treschow-slekten.

Historikk
Allerede 17. mars 1545 finner vi at «Iver Jenssøn [feilaktig kalt Jernskjegg] fik Brev, da han har sagt Kongen Tjeneste for en Berghøvedsmand i Norge». Sønnen hadde da også ei jernhytte ved Farriselva i 1623, da Gunde Lange overtok, men det egentlige jernverket var vel i drift fra 1640-tallet til det ble nedlagt i 1868. Store deler av denne tida var det Norges største jernverk og en kjernevirksomhet blant Fritzøebedriftene ved Farriselva i Larvik. Det meste av malmen kom fra Torbjørnsbu gruver ved Arendal og Langøygruvene i Kragerø som etterhvert også var eid av Fritzøe Jernverk. Det kom også malm fra andre gruver i Arendalsfeltet, og gruvene i Arendal ble administrert fra Torbjørnsbu gård som - tross beliggenheten i Nedenes amt - var en del av Laurvigen grevskap.

 Den første masovnen kom på 1640-tallet.
 Tre nye hammerbygninger kom i 1839–42.
 Ny masovn ble bygd i 1845.
 Satsing på videreforedling på 1840-tallet med kjettingfabrikk og ny smie.
 Valseverk fra 1841, nåværende bygning tatt i bruk 1851, ombygd 1951.
 Jernverket ble nedlagt 1868.

 Referanser 

Litteratur
 Reidar Omang: Fritzøe i slekten Treschows eie 1835–1935
Langestrand og Fritzøe Værk, s. 34-45.
Fra jernverkenes historie i Norge (1974), s. 124.
Wasberg, Gunnar Christie, I takt med Europa, Larvik grevskap, Oslo 1970. S. 34 - 44
Wasberg, Gunnar Christie, ”Fritzøe Jernverk – Historiske hovedlinjer”, Nesjar heftet 2005 – 2006, utgitt av Brunlanes Historielag, S. 20.

Eksterne lenker
 Artikkel om jernverket i Østlandsposten
 Oppslagsordet «Brunlanes eller Nes Jernværk» i Salmonsens konversationsleksikon fra 1915–1930 (på dansk)
 Tv-serien ARVEN om jernverkshistorie i Larvik

Kategori:Kjemiske industrianlegg i Norge
Kategori:Historiske jernverk i Norge
Kategori:Næringsliv i Larvik