Lisboa-traktaten

Lisboa-traktaten, også kalt Reformtraktaten (norsk: Traktaten om endring av Traktaten om den europeiske union og Traktaten om Det europeiske fellesskap), ble undertegnet 13. desember 2007 i Lisboa, og trådte i kraft 1. desember 2009.

Lisboa-traktaten opphevet systemet med de tre søyler (Det europeiske fellesskap og samarbeidsområdene for henholdsvis utenrikspolitikk og politi- og strafferettslig samarbeid) og erstattet det med et enhetlig rettssystem under navnet Den europeiske union. Den europeiske unions pakt om grunnleggende rettigheter ble juridisk bindende.

Europaparlamentets myndighetsområde ble utvidet, blant annet ved at Den alminnelige lovgivningsprosedyren ble den ordinære prosedyren i EUs lovgivning. De nasjonale parlamentene fikk større innflytelse.

Rådet kan etter Lisboa-traktaten fatte de fleste av sine avgjørelser med kvalifisert flertall, noe som betyr at medlemslandene bare unntaksvis har vetorett. Kravene til kvalifisert flertall ble endret, slik at det nå er tilstrekkelig at 14 av 27 medlemsland stemmer for, men bare dersom de samtidig representerer minst 65 prosent av EUs befolkning.

«Det europeiske borgerinitiativet» ble innført, Det europeiske råd fikk en fast president, EU fikk en utenriksminister og det ble etablert en ny diplomatisk tjeneste for EU, kalt Den europeiske utenrikstjeneste.

Lisboa-traktaten er et endringsdokument. Den inneholdt endringer av Maastricht-traktaten (EU-traktaten) og Roma-traktaten (EF-traktaten). Maastricht-traktaten ble etter dette kalt Traktaten om Den europeiske union, og EF-traktaten Traktaten om Den europeiske unions virkemåte (TEUV).

TEUV tilsvarte omtrent den foreslåtte Traktaten om en forfatning for Europa som ble forkastet ved folkeavstemninger i Frankrike og Nederland i 2005. Alle henvisninger til ordet forfatning ble imidlertid strøket.Lisboa-traktaten artikkel 2 nr 1
miniatyr|450x450px|EUs politiske system etter Lisboa-traktaten.

Historie
Bakgrunn
Da franske og nederlandske velgere ved folkeavstemninger i 2005 avviste Traktaten om en forfatning for Europa, tok EU en «tenkepause». Tenkepausen ble erklært avsluttet da Tyskland i 2007 overtok formannskapet.Constitutional Treaty: the "reflection period", EurActiv.com, 1. juni 2007

Under feiringen av Roma-traktatens 50-årsjubileum den 25. mars 2007, signerte EUs ledere Berlin-erklæringen, og ble enige om å plassere EU på en «fornyet felles plattform før valgene til Europaparlamentet i 2009». Berlin-erklæringen ble starten på en prosess som munnet ut i Lisboa-traktaten.BBC News, 21. juni 2007: «EU leaders to discuss new treaty»

Fremforhandling
Det europeiske råds møte i juni 2007
Den 21. juni 2007 møttes det europeiske råd i Brussel for å bli enige om grunnlaget til en ny traktat som skulle erstatte Traktaten om en forfatning for Europa. Møtet fant sted under Tysklands formannskap, og forbundskansler Angela Merkel ledet forhandlingene i egenskap av fungerende president for det europeiske råd.AFP/EUbusiness, 21. juni 2007: «Key points of EU reform treaty draft»

Etter å ha behandlet en rekke andre emner, deriblant beslutningen om å innlemme Kypros og Malta i eurosonen den 1. januar 2008, startet forhandlingene om den nye traktaten. Møtet var ment å finne sted mellom 21. og 22. juni, men måtte forlenges til 23. juni kl. 5, før resultatet ble offentliggjort.

Den vanskeligste delen av forhandlingene skyldtes Polens insisterende krav om et «kvadratrotsystem» som utjevner vekten av stemmer mellom de største og minste landene. Forhandlingene var en stund såpass fastlåste at Angela Merkel truet med å fortsette forhandlingene uten Polens deltagelse, men man kom likevel til slutt frem til et kompromiss. The Sun, George Pascoe-Watson,  22. juni 2007: «EU can't mention the war» arXiv.org, Martin Kurth, 19. mai 2008: «Square root voting in the Council of the European Union: Rounding effects and the Jagiellonian Compromise»

Møtet endte opp med et 16-siders utkast, som skulle danne grunnlaget for forhandlingene om en ny traktat. Regjeringslederne ble enige om å innkalle til en regjeringskonferanse – det eneste organ som kan endre EU-traktater. Regjeringskonferansens beslutninger må ratifiseres av alle medlemsstatene. Tidligere regjeringskonferanser fant sted i Nice (Nice-traktaten) i 2001, i Amsterdam i 1997 (Amsterdamtraktaten) og i Maastricht i 1992 (Maastricht-traktaten).

Dette utkastet fikk navnet «Reform-traktaten», for å klargjøre at den nye traktaten ikke skulle erstatte tidligere EU-traktater, var ment å forandre Roma-traktaten og Maastricht-traktaten ved å tilføye store deler av innholdet i Traktaten om en forfatning for Europa. Etter press fra Storbritannia og Polen, ble man også enige om en tilleggsprotokoll der disse landene fikk unntak fra EUs Charter for grunnleggende menneskerettigheter.

Regjeringskonferanse i juli 2007
Portugal hadde overtatt presidentskapet i EU den 1. juli 2007, og fikk støtte fra blant annet Tyskland om at regjeringskonferansen skulle finne sted i løpet av Portugals presidentskapsperiode. Regjeringskonferansen for Lisboa-traktaten fant derfor sted mellom 21. og 24. juli 2007 i Portugal.

I tillegg til regjeringsmedlemmer og jurister fra hver medlemsstat, deltok tre representanter fra Europaparlamentet: Den konservative Elmar Brok, sosialdemokraten Enrique Baron Crespo og den liberale Andrew Duff.Euractiv.com, 9. juli 2007: «Parliament to give green light for IGC»

Etter forhandlingene i juni 2007, hvor man ble enige om et 16-siders rammeverk for den nye traktaten, fant utarbeidelsen av den nye traktaten sted den 23. juli 2007. Regjeringskonferansen åpnet etter en kort seremoni.

Det portugisiske presidentskapet presenterte deretter et 145 siders dokument (med 132 ekstra sider bestående av 12 protokoller og 51 erklæringer) med tittelen «Utkast til avtale som endrer Traktaten om Den europeiske union og Traktaten om etablering av Det europeiske fellesskap». Dette dokumentet dannet utgangspunktet for forhandlingene.

Før åpningen av regjeringskonferansen hadde Polen uttrykt ønske om å reforhandle voterings-systemet som man hadde blitt enige om i juni 2007, men dette ble trukket tilbake etter press fra de fleste av de andre medlemslandene.EUObserver, Lucia Kubosova, 20. juli 2007: «Poland indicates it is ready to compromise on EU voting rights»

Under forhandlingene skal likevel Polen, i likhet med Storbritannia, ha krevd unntak fra EUs Charter for grunnleggende rettigheter i form av regler som gjør det mulig for medlemsland å forsinke lovgivningen.BBC News, 23. juli 2007: «EU talks to thrash out new treaty»EUObserver, 9. juli 2007: «EU unveils bulky new treaty draft» Et lignende krav om unntak fra Irlands side ble til slutt trukket tilbake.

I motsetning til forfatningstraktaten vil Lisboa-traktaten endre de eksisterende traktater og ikke erstatte dem. 
EU Observer, Honor Mahony, 21. juni 2007: «Stakes high as EU tries to put 2005 referendums behind it»

Traktaten følger rådene fra Amato-gruppen om å erstatte Maastricht-traktaten med forfatningstraktatens første kapittel, samt å endre Romatraktaten slik at den rommer det meste av forfatningstraktatens tredje kapittel. I tillegg vil Roma-traktaten bli omdøpt til «Traktaten for etableringen av Det europeiske fellesskap».

Lisboa-traktaten består av kryss-referanser som erstatter eksisterende avtaler, og er ikke ment å være en traktat i seg selv. Dette er i tråd med tradisjonelle prosedyrer for endring av EU-traktater.

Det europeiske råds møte i oktober 2007
Den 18. oktober og 19. oktober 2007 møttes ledende jurister fra alle EUs medlemsland i Lisboa. De ble enige om navnet Lisboa-traktaten, ettersom signeringen ville finne sted i Lisboa i Portugal.

Toppmøtet ble ledet av José Sócrates, fungerende president av det europeiske råd, og vedtok følgende justeringer:BBC News, 19. oktober 2007: «EU leaders agree new treaty deal»

 Bulgaria fikk medhold i at den kyrilliske transkripsjonen av Euro (евро) skulle uttales «evro» i stedet for «еуро» (slik Den europeiske sentralbanken hittil hadde gjort)
 EU frafalt kravet om rettslige sanksjoner mot Østerrike, på grunn av kontroversielle utsagn om utenlandske studenter ved landets universiteter.EUBusiness, 17. oktober 2007: «EU, Austria close to truce on student quotas»
 Italia fikk et ekstra medlem av Europaparlamentet, samtidig som Europaparlamentets president ville telles som et ekstra medlem.
 Polen fikk medhold i en sterkere vektlegging av Ioannina-kompromisset fra 1994. I tillegg fikk Polen en ekstra talsmann i EF-domstolen.Declaration ad Article 222 of the Treaty on the Functioning of the European Union on the number of Advocates-General in the Court of Justice (pdf).

Signering
Lisboa-traktaten ble signert den 13. desember 2007 av statslederne for de 27 EU-landene under en høytidelig seremoni i Jerónimos klosteret i Lisboa i Portugal.

Europakommisjonens president José Manuel Durão Barroso kommenterte hendelsen slik: «Fra dette gamle kontinentet, er et nytt Europa født. For første gang er de landene som en gang var splittet av et totalitært gardin, nå forent i støtten av en felles avtale som de selv hadde forhandlet frem». Frankrikes president Nicolas Sarkozy sa til reportere at «Europa var blokkert, uten å vite hvordan vi skulle bevege oss fremover, og vi fant løsningen gjennom denne traktaten». Storbritannias statsminister Gordon Brown møtte ikke opp, og traktaten ble i hans sted signert av David Miliband. «Dette er en dag for Europa å se fremover», sa han. Under sin tale sa Portugals statsminister José Sócrates at «dette var det europeiske prosjekt som mange generasjoner drømte om og andre før oss kjempet for, med en visjon for fremtiden».BBC News, 13. desember 2007: «EU leaders sign landmark treaty»Reuters, Axel Brugge, 13. desember 2007: «EU leaders sign Lisbon Treaty to reform bloc»Europakommisjonen, 13. desember 2007: «Commission welcomes signature of the Treaty of Lisbon and calls for its swift ratification»

Ratifisering
Etter å ha blitt signert i Lisboa, må Lisboa-traktaten i tillegg bli ratifisert av hvert enkelt medlemsland i EU, enten gjennom folkeavstemning eller gjennom flertall i de nasjonale parlamentene.

Under toppmøtet i juni 2007 fikk Tyskland medhold i at alle 27 EU-land måtte ratifisere avtalen forut for europaparlamentsvalget i midten av 2009.

Statslederne i de fleste EU-landene ønsket ikke folkeavstemninger om traktaten. I Østerrike, Finland, Ungarn, Polen og Slovenia var kravet for parlamentarisk ratifisering et kvalifisert flertall fra 2/3 av nasjonalforsamlingene. I Tsjekkia og Slovakia var det nødvendig med et kvalifisert flertall på 3/5 av representantene. I de øvrige EU-landene kreves et simpelt flertall.

Kun Irland var ifølge landets grunnlov forpliktet til å holde en folkeavstemning om traktaten.

Beslutningene om å ratifisere traktaten gjennom de nasjonale parlamentene, har ikke skjedd uten motstand. I flere EU-land har diverse politiske grupperinger gjort forsøk på å tvinge politikerne til å legge traktaten ut til folkeavstemning.

I TysklandThe Parliament, Martin Banks, 12. mars 2008: «German legal case 'could delay' EU treaty» og TsjekkiaThe Herald Tribune, 24. april 2008: «Czech Senate postpones vote on EU treaty, asks court to rule if it is in line with Czech law» fikk motstandere av traktaten medhold i sine krav om at forfatningsdomstolene skulle avgjøre hvorvidt det er i strid med landenes grunnlov å ratifisere Lisboa-traktaten uten folkeavstemninger. For Tysklands vedkommende innledet forfatningsdomstolen den 10. februar 2009 en ny høring for å avgjøre om traktaten er grunnlovsstridig.Honor Mahoney: German court to begin hearing on EU treaty, EU Observer, 10. februar 2009

Den 11. juni 2008 hadde 15 EU-land ratifisert traktaten, og 8 EU-land lagret ratifiseringsinstrumentene i Roma.

Irland

Folkeavstemningen i Irland fant sted den 12. juni 2008, med 3,051,278 stemmeberettigede. Valglokalene var åpne mellom kl. 7 og kl. 22, lokal tid, og opptellingen begynte kl 9 den 13. juni.Referendum Ireland, 13. juni 2008: «Referendum: The Lisbon Treaty»   

Resultatet ble offentliggjort senere på ettermiddagen, og viste et nei-flertall på 53,4 %. Oppmøtet ved folkeavstemningen var 53,1 %Referendum Ireland, Referendum Returning Officer, 13. juni 2008: «Referendum: The Lisbon Treaty»   

Den 13. juni 2008 oppfordret Europakommisjonens president José Manuel Durão Barroso de resterende EU-landene til å fortsette ratifiseringen av Lisboa-traktaten. Han fikk støtte av Frankrikes statssekretær for Europeiske spørsmål, Jean-Pierre Jouyet, og Italias utenriksminister Franco Frattini. Den 14. juni 2008 oppfordret Frankrikes president Nicolas Sarkozy om å fortsette ratifiseringsprosessen, og tilføyde at Irlands nei «ikke skal få lov til å utvikle seg til å bli en krise». Storbritannias regjering erklærte at Taoiseach Brian Cowen «må komme frem til en løsning på krisen og neglisjere kravene om å forkaste traktaten». Storbritannias Europa-minister Jim Murphy insisterte på at folkeavstemningen i Irland «ikke betyr at traktaten er død».

Under et møte i Europakommisjonen den 19. juni 2008, fikk Irland en frist til oktober 2008 til å løse problemene som utfallet av folkeavstemningen hadde medført.EUObserver, Renata Goldirova, 19. juni 2008: «Ireland to get until October to find solution to EU treaty impasse» Den 12. desember 2008 erklærte Brian Cowen at en ny folkeavstemning ville bli avholdt i oktober 2009.RTÉ News: Cowen confirms second Lisbon referendum

Den andre folkeavstemningen i Irland fant sted den 2. oktober 2009. Resultatet ble et ja-flertall på 67,1 %, og en valgdeltagelse på 59 %.

Den 3. november 2009 hadde alle 27 EU-land ratifisert traktaten, og den 13. november 2009 var alle  ratifiseringsinstrumentene lagret i Roma.

Detaljer
  EU-land  Tidspunkt  Ratifisering  LagretThe Council of the European Union, Agreement details1.    17. desember 2007  ParlamentetDeutsche Welle, 18. desember 2007: «Hungary First to Ratify EU Treaty»EU Observer, Honor Mahoney, 18. desember 2007: «Hungary first to ratify new EU treaty»(325 ja, 5 nei, 14 blank)  6. februar 20082.   Malta  29. januar 2008  ParlamentetEU Observer, Lucia Kubosova, 30. januar 2008: «Slovenia and Malta ratify EU treaty»(65 ja) 6. februar 20083.   Slovenia   29. januar 2008  Nasjonalforsamlingen (74 ja, 6 nei)  24. april 2008 4.   Romania  4. februar 2008  ParlamentetSofia News Agency, novite.com 5. februar 2008: «Romania Ratifies Lisbon Treaty in Wake of Sarkozy Visit»(387 ja, 1 nei, 1 blank)  11. mars 2008MAE. Ro, Ministerul Afacerilor Externe, 13. mars 2008: «România a depus instrumentul de ratificare a Tratatului de la Lisabona» 6. februar 2008  Presidentens sanksjonPeoples Daily, 7. februar 2008:  «Romanian president signs Lisbon Treaty ratification decree» 5.  EU Observer, Honor Mahony, 8. februar 2008: «France ratifies EU treaty»  7. februar 2008  Nasjonalforsamlingen (336 ja, 52 nei, 22 blank)  14. februar 2008 8. februar 2008  Senatet(265 ja, 42 nei, 13 blank) –    20. februar 2008  EuropaparlamentetEU Observer, Honor Mahony, 20. februar 2008: «MEPs vote in favour of EU treaty»(532 ja, 115 nei, 29 blank)  Ikke nødvendig6.   Bulgaria  21. mars 2008  Nasjonalforsamlingen (195 ja, 15 nei, 1 blank)EU Observer,  Elitsa Vucheva, 25. mars 2008: «Bulgarian parliament ratifies EU treaty»  28. april 2008 7.    1. april 2008  ParlamentetEU Observer, Elitsa Vucheva, 1. april 2008: «Polish parliament approves EU treaty»(384 ja, 56 nei, 3 blank)  10. oktober 2009 2. april 2008  SenatetEU Observer, Elitsa Vucheva, 2. april 2008: «Polish Senate passes new EU treaty»(74 ja, 17 nei, 6 blank) 10. april 2008  Presidentens sanksjonEUbusiness, 10. april 2008: «Polish president approves EU treaty law» 8.   Portugal  23. april 2008  Nasjonalforsamlingen(208 ja, 22 nei)Publico Portugal, 23. april 2008: «Parlamento português ratificou Tratado de Lisboa»  17. juni 2008 9. mai 2008  Presidentens sanksjonBem-vindo à página oficial da Presidência da República Portuguesa: «Declaração do Presidente da República por ocasião da Ratificação do Tratado de Lisboa Palácio de Belém, 9 de Maio de 2008» 9.    9. april 2008  Underhuset (Nationalrat)(151 ja, 28 nei)  13. mai 2008  24. april 2008  Overhuset (Bundesrat)(58 ja, 4 nei)Republik Österreich, Parlamentskorrespondenz/04/24.04.2008/Nr. 365, 24. april 2008: «Bundesrat gibt grünes Licht für EU-Reformvertrag» 28. april 2008  Presidentens sanksjon 10.    24. april 2008  Folketinget(90 ja, 25 nei)  29. mai 2008 30. april 2008  Kongelig sanksjon 11.    10. april 2008  ParlamentetSME.sk, 10: april 2008: «Lisabon schválili vďaka SMK, Fico demisiu nepodá» (slovakisk)(103 ja, 5 nei, 42 blank)  24. juni 2008 12. mai 2008  Presidentens sanksjon EUBusiness, 12. mai 2008: «Slovak president ratifies EU's reforming Lisbon Treaty» 12.    8. mai 2008  ParlamentetRTÉ News, 8. mai 2008: «Lithuania ratisfies Lisbon treaty»(83 ja, 5 nei, 23 blank)  26. august 2008 14. mai 2008  Presidentens sanksjon 13.   Latvia  8.mai 2008  Parlamentet(70 ja, 3 nei, 1 blank)  16. juni 2008 28. mai 2008  Presidentens sanksjon14.   Luxembourg  29. mai 2008  ParlamentetLloyds DOWJONES Newswires, 29. mai 2007: «Luxembourg Parliament Becomes 15th To Ratify EU Lisbon Treaty»(47 ja, 1 nei, 12 blank)  21. juli 200815.    11. juni 2008  ParlamentetElliniki Radio Tileorasi, 11. juni 2008: «Lisbon Reformatory Treaty in Paliament»(250 ja, 42 nei, 8 nei)  12. august 2008 16.    11. juni 2008  ParlamentetRiigikogu (Estlands parlament), 11. juni 2008, Riigikogu pressiteated: «Riigikogu ratifitseeris Lissaboni lepingu»(91 ja, 1 nei, 9 blank)  23. september 2008 19. juni 2008  Presidentens sanksjonThe Guardian, 19. juni 2008: «Estonia completes ratification of EU treaty» 17.   og  Gibraltar  11. mars 2008  UnderhusetBBC News, 11. mars 2008: «EU treaty bill clears the Commons»(346 ja, 206 nei, 94 blank)  16. juli 2008 18. juni 2008  OverhusetM&C UK, 18. juni 2008: «British parliament clears path to ratify Lisbon treaty (3rd Roundup)»(277 ja, 184 nei) 19. juni 2008  Kongelig sanksjonForeign & Commonwealth Office: «Lisbon Treaty gets Royal Assent», 19. juni 2008 18.    3. juli 2008  Parlamentet(31 ja, 17 nei, 1 blank)  26. august 2008 3. juli 2008  Presidentens sanksjon 19.    5. juni 2008  AndrekammeretEU Observer, Leigh Phillips, 5. juni 2008: «Dutch MPs vote in favour of Lisbon Treaty»(111 ja, 39 nei)  11. september 2008 8. juli 2008  FørstekammeretNU.nl Algemeen, 8. juli 2008: «Nederland ratificeert Verdrag van Lissabon»(65 ja, 15 nei) 10. juli 2008  Kongelig sanksjonStaatsblad 2008, nr 301, 24. juli 2008 20.    6. mars 2008  SenatetEUBusiness, 6. mars 2008: «Belgian Senate approves EU's Lisbon Treaty»   (48 ja, 9 nei)  15. oktober 2008 10. april 2008  ParlamentetDe Morgen 247, 10. april 2008: «Kamer keurt Verdrag van Lissabon goed»(118 ja, 18 nei, 7 blank) 14. mai 2008  Det Vallonske parlamentRegionale spørsmål(56 ja, 2 nei, 4 blank)C.R.A. (2007-2008) — N° 18, Parlament Wallon, Session 2007–2008, Compterendu Analytique, de la séance du Mercredi 14 mai 2008, s. 49-50 14. mai 2008  Det Vallonske parlamentNasjonale spørsmål(53 ja, 3 nei, 2 blank) 22. mai 2008  Den Vallonske regjeringenssanksjonBelgian Official Gazette (Moniteur belge), 29 May 2008, page 27430Belgian Official Gazette (Moniteur belge), 30 May 2008, page 27707 19. mai 2008  Parlamentet i denTyskspråklige region(22 ja, 2 nei 1 blank)BRF Nachrichten, 20. mai 2008: «PDG stimmt Vertrag von Lissabon zu»    20. mai 2008  Parlamentet for denfransktalende region(67 ja, 3 blank)CRI No21 (2007-2008) Parlament de la communauté Francaişe, Session 2007–2008 Compte Rendu Intégral Séance du mardi, 20. mai 2008, (Après-Midi)  27. juni 2008  Parlamentet i BrusselParlament de la région de Bruxelles-Capitale, Brussels Hoofdstedelijk Parlement, 27. juni 2008: «Compte rendu intégral de la séance du vendredi 27 juin 2008 (après-midi)»(65 ja, 10 nei,  1 blank) 27. juni 2008  Brussels forenteforsamlingAssemblée Réunie de la commision communautaire commune, Verenigde Vergadering van de Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie, C.R.I. N° 20, 27. juni 2008: «Séance plénière du Vendredi 27 Juin 2008»(65 ja, 10 nei) 10. juli 2008  Det Vlamske parlamentRegionale spørsmål(76 ja, 21 nei, 2 blank) 10. juli 2008  Det Vlamske parlamentLokale spørsmål(78 ja, 22 nei, 3 blank) 11. juli 2008  COCOF-forsamlingeni BrusselParlement francophone bruxellois (Commission communautaire française), C.R. N° 11 (2007-2008): Séance plénière du vendredi 11 jui l let 2008(70 ja, 1 nei, 1 blank) 19. juni 2008  Kongelig sanksjonS. 4-568, Fiche du dossier, Ch. 52-955 21.    26. juni 2008  ParlamentetNewstin, 27. juni 2008: «AFTER IRISH ‘NO’: Spanish Congress ratifies Lisbon Treaty»(322 ja, 6 nei, 2 blank)  8. oktober 2008 15. juli 2008  SenatetUE.- El Senado celebrará un pleno extraordinario el 15 de julio para completar la ratificación del Tratado de Lisboa(232 ja, 6 nei, 2 blank) 30. juli 2008  Kongelig sanksjon 22.    23. juli 2008  Senatet(286 ja)  8. august 2008  31. juli 2008  Deputertkammeret(551 ja) 2. august 2008  Presidentens sanksjonPresidenza della Republica, Attivita' del dello stato, Settimana 28 Luglio – 03 Agosto 2008: Promulgazione di Leggi 23.   og   11. juni 2008   Parlamentet Eduskunta (Finlands parlament), 11. juni 2008: «Eduskunta hyväksyi Lissabonin sopimuksen äänin 151-27» (151 ja, 27 nei, 21 blank) 30. september 2008 12. september 2008  Presidentens sanksjonEUBusiness, 12. september 2008: «Finland ratifies EUs Lisbon Treaty»    25. november 2009  Ålands parlament (24 ja, 6 nei) 1 24.    24. april 2008  Underhuset (Bundestag)(515 ja, 58 nei, 1 blank)EUBusiness, 24. april 2008: «German lower house passes EU's Lisbon treaty»  25. september 2009 23. mai 2008  Overhuset (Bundesrat)(65 ja, 4 blank) Der Spiegel, 23. mai 2008: «Rücksicht auf die Linke. Wowereit ordnete Enthaltung bei Abstimmung über EU-Vertrag an» 8. oktober 2008   Presidentens sanksjon 25.    20. november 2008  Riksdagen(243 ja, 39 nei, 13 blank)  10. desember 2008 27. november 2008  Regjeringens godkjennelse 26.    12. juni 2008  Underhuset (1. lovforslag)  23. oktober 2009 9. mai 2008  Senatet (1. lovforslag)12. juni 2008  Referendum(53,4 % nei)  8. juli 2009  Underhuset (1. lovforslag) 9. juli 2009  Senatet (1. lovforslag) 2. oktober 2009  Referendum(67,1 % ja) 15. oktober 2009  Presidentens sanksjon 21. oktober 2009  Underhuset  (2. lovforslag) 22. oktober 2009  Senatet (2. lovforslag) 23. oktober 2009  Presidentens sanksjon 27.    18. februar 2009  Deputivkammeret(125 ja, 61 nei, 11 blank)Andrea Dudikova og James G. Neuger: EU Dodges Constitutional Hurdle as Czech Republic Backs Treaty, Bloomberg Press, 18. februar 2009Česká Tisková Kancelář: Czech lower house passes Lisbon treaty, ČeskéNoviny, 18. februar 2009  13. november 2009 6. mai 2009  Senatet(64 ja, 20 nei, 5 blank)Czech Press Agency: Czech Senate passes Lisbon treaty, 6. mai 2009 3. november 2009  Presidentens sanksjon

Fotnoter

1 Ratifisering av Ålands parlament var ikke nødvendig for at traktaten skal tre i kraft

 Innhold 
Lisboa-traktaten beholdt de fleste institusjonelle delene av forfatningstraktaten: En fast EU-president, en EU-utenriksminister, samme fordeling av plassene i parlamentet og en setning om utmeldelse av EU.

På den annen side inneholdt Lisboa-traktaten ikke statslignende ordet «forfatning». Referanser til EU-symboler som hymne, flagg, nasjonalsang og motto ble også fraværende. Traktaten sier heller intet om at EU-lovgivningen har forrang fremfor nasjonal lovgivning. Det ble tidligere foreslått å erstatte de nåværende forordninger og direktiver med betegnelsen lov.

Traktaten gir landene en mulighet for å stå utenfor EU-samarbeidet på områder som politi og kriminallovgivning, etter ønske fra Storbritannia. Maktfordelingen mellom medlemsstatene og unionen er gjort klarere ved å fastslå at der er snakk om en toveisprosess, og at det også kan bli fjernet suverenitet fra unionen og tilbake til nasjonalstatene.

 Stemmevekt 
Et kvalifisert eller dobbelt flertall utgjør, ifølge den gjeldende Nice-traktaten, støtte fra 258 av 345 stemmer i EUs ministerråd.

Dette flertallet tilsvarer stemmer fra 74 % av medlemslandene, men representerer bare 62 % av EUs borgere. De fire landene med flest innbyggere, Tyskland, Storbritannia, Frankrike og Italia har 29 stemmer, mens Spania og Polen har 27 stemmer.

I Forfatningstraktaten ble det kvalifiserte flertallet forsøkt endret til å utgjøre stemmer fra 55 % av medlemslandene, som representerer 65 % av EUs borgere. Alle 27 EU-land, bortsett fra Polen, ønsket også en slik endring i Lisboa-traktaten.Bloomberg, James G. Neuger, 18. juni 2007: «Merkel Sees Snags Over EU Treaty as Poland Holds Firm (Update1)»  Polen ønsket i stedet et kvadratrotsystem som utjevner vekten av stemmer mellom de største og minste landene.

Den tyske regjeringen gikk til slutt med på å forhandle med Polen, og toppmøtet endte i et kompromiss den 23. juni 2007.EU Observer, Renata Goldirova, 20. juni 2007: «Germany gives ear to Poland in Reform Treaty talks» De nåværende stemmereglene fra Nice-traktaten beholdes fram til 2014. I overgangsperioden 2014–2017 gjelder de nye reglene med flertall fra 55 % av medlemslandene og 65 % av EUs befolkning, men åpner for unntak. Unntakene opphører i 2017.

I 2014 trer også en ny versjon av Ioannina-kompromisset fra 1994 i kraft. Det vil gi små land muligheten til å gjenoppta drøftelser av EU-avgjørelser, som landet misliker.EU Observer, Honor Mahony, 23. juni 2007: «EU leaders scrape treaty deal at 11th hour»

 Charter for grunnleggende rettigheter 

Det 54 artikler lange Charter for grunnleggende rettigheter omtaler EU-borgernes politiske, sosiale og økonomiske rettigheter. I Forfatningstraktaten var disse rettighetene integrerte i traktaten, og var juridisk bindende.The Guardian, Mark Tran, 21. juni 2007: «How the German EU proposals differ from the constitution»

Lisboa-traktaten refererer til dette charteret, uten at EF-domstolen kan tvinge EU-land til å endre deres lovgivning.LinksDossier: «EU in search of a new Treaty»  EurActiv.com 26. april 2007 Storbritannia nektet å akseptere at dette charter skulle påvirke eller overprøve britisk lovgivning. Polen fikk tilføyd en setning om at det ikke vil påvirke de nasjonale regjeringers makt innenfor «offentlig moral og familien».

 Europakommisjonen 
Det nåværende antallet på 27 EU-kommissær beholdes etter at Irland fikk stoppet et forslag om å redusere antallet fra 2014.

 Fast president 
Det ble innførte at EU-toppmøtene skulle ledes av en fast president – Presidenten for Det europeiske råd – for 2 1/2 år av gangen. Alle øvrige EU-ministermøter skulle fortsatt ledes av en minister fra det landet som har formannskapet for Rådet. Formannskapet skulle fortsatt roteres hvert halve år.

 Utenrikspolitikk 
Traktaten innførte en fast «utenriksminister», kalt Unionens høye representant for utenriks- og sikkerhetspolitikk. Representanten skulle lede utenriksministermøter og ville også bli nestformann for Europakommisjonen.

Storbritannia var motstander av å utvide EUs innflytelse i utenrikspolitikken. EF-domstolen vil nå ikke ha jurisdiksjon på dette området. Kommisjonen og Parlamentet fikk heller ikke den utenrikspolitiske makt som de var tiltenkt gjennom forfatningstraktaten. Storbritannia ønsket dessuten at den felles utenriksministerens diplomatiske betjening skulle bestå av nasjonale og ikke EUs embedsmenn. Traktaten fastslo således flere steder at den ikke gir EU større utenrikspolitisk makt.

 Justispolitikk og politi 
Storbritannia ønsket ikke å delta i EU-samarbeidet på det justispolitiske området og heller ikke delta i politisamarbeidet. Storbritannia fikk dermed et forbehold som liknet om det danske rettsforbeholdet. Storbritannia skulle selv bestemme  om landet på et senere tidspunkt ville tilslutte seg EU-lovgivningen på dette området.

 EU som juridisk person 
Lisboa-traktaten innførte EU som en juridisk person.

 Nasjonalforsamlingene 
Lisboa-traktaten styrket de nasjonale parlamentenes rolle i EUs beslutningsprosess noe ved å gi dem åtte, ikke som tidligere seks, uker til å gjennomgå Europakommisjonens lovforslag før behandlingen av disse fortsetter i EUs lovgivende forsamlinger.

 Det europeiske borgerinitiativet 
Det europeiske borgerinitiativet ble innført ved Lisboa-traktaten. Dersom én million borgere i EU skriver under, kan de tvinge Europakommisjonen til å fremsette et lovforslag.

 Utvidelse 
Den nye traktaten inneholder formuleringer om at kommende medlemsland skal overholde EU-samarbeidets verdier dersom de ønsker å være medlem av unionen.

Et nederlandsk forslag om å bevare kriterier for ytterligere utvidelser i den nye traktaten har ikke blitt fullt ut implementert siden man fryktet at forslaget ville føre til dommer hos EF-domstolen, som dermed vil få det siste ordet om hvem som vil kunne innlemmes i EU, og ikke politikerne.

Under toppmøtet i juni 2007 lyktes det den nederlandske statsminister Jan Peter Balkenende å sikre visse opptagelseskriterier i traktaten. Kriteriene gjør det vanskeligere for land som gjerne ønsker å være medlemmer å få sine søknader godkjent, siden de gir mer makt til de nasjonale parlamentene fremfor kommende EU-lovgivning.

 Uttreden 
Lisboa-traktaten har en klausul, artikkel 50, som gir hver medlemsstat rett å tre ut av unionen.

 Den europeiske unions historie 

 Se også 
 Traktaten om en forfatning for Europa
 Roma-traktaten
 Maastricht-traktaten

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Norsk versjon av Lisboa-traktaten (konsolidert versjon)
 Den offisielle danskspråklige utgave av Traktaten
 Unionens nettsted for Lisboatraktaten

Lisboa-traktaten
Kategori:Traktater av 2007
Kategori:Internasjonale relasjoner i 2007