Ressurs

Ressurs er en kilde til forsyninger som kan anvendes til å skape goder eller nytte.G T Miller og S. Spoolman, Living in the Environment: Principles, Connections, and Solutions, 17.utgave. Brooks-Cole, 2011. ISBN 0-538-73534-1 For at kilden skal kunne kalles en ressurs må den være tilgjengelig, den må kunne gi preferert nytte. Kilden kan gi forsyning av energi, krefter eller fysisk materiale til en eller flere fysiske prosesser. Ressurser er et svært vidt begrep og angir kilder til alt fra fysiske omdanningsprosesser, produksjon, eller krigføring, til menneskelig handling og livsutfoldelse. Ressurser kan således omfatte naturressurser, økonomiske ressurser, militære ressurser, eller ulike menneskelige ressurser som fysisk arbeidsevne, intellektuell kapasitet, innovasjonskraft, kulturell kapital, psykologisk overtak eller kollektiv motivasjon.

Mengden tilgjengelige ressurser er avgjørende for evnen til handling og utfoldelse, både for stater, lokalsamfunn, selskaper og enkeltmennesker. Kollektiver eller individer som er rike på ressurser, har evnen til å overleve, utfolde og utvikle seg, handle eller dominere andre. Tradisjonelt har staters ressursrikdom vært sidestilt med overflod av naturressurser, men i moderne tid har menneskelige, intellektuelle og kulturelle ressurser («kapital») kommet mer i fokus. Nasjonalformue er et mål på et lands ressurser og i nasjonalformuen er den «menneskelige kapital», dvs befolkningens evne til produksjon og innovasjon, stadig mer sentralt. Eksempel på land med store naturressurser er Russland og USA, mens land med små naturressurser som har omdannet menneskelige ressurser til stor verdiskaping omfatter Japan, Singapore, Nederland, m.fl. 

Fordelingen av ressurser mellom mennesker, eller mellom stater, representerer ressursenes fordeling. Skjev fordeling av ressurser kan gi opphav til konflikt, rivalisering og i siste instans krig.

Ressurser kan studeres gjennom ulike forskningsdisipliner. Ressursenes dannelse og omfang studeres innen biologi og geologi, de knappe ressursenes fordeling og bruk studeres innen økonomifaget, mens ressursenes gensidige interaksjon i naturen studeres innenfor økologi.

 Naturressurser 
Naturressurser er forekomster av energi eller råvarer i naturen, som er tilgjengelige og kan omdannes til varer eller tjenester som tilfredsstiller menneskelige behov. Ordet naturressurs brukes ofte ensbetydende med råvarekilde, men omfatter også ressurser si form av energi. For at ressursbegrepet skal gi mening må kilden være tilgjengelig - eksempelvis er jernmalmen i jordskorpa en ressurs mens jernet i jordens indre kjerne ikke er en ressurs, fordi dette jernet ikke er tilgjengelig for menneskelig utnytting. Naturressurser kan deles inn i minst fire grupper:
Direkte energi i form vannfall, jordvarme, vind, solstråling, osv. All energi på jorda oppstår som følge av enten den ytre generasjon fra sola (fordamping, regnvær) eller den indre generasjon fra jordrotasjonen (jordvarme, vind). 
Organisk materiale som er oppstått av naturens biologiske prosesser, og som inneholder kilder til energi. Organisk materiale kan være fornybare ressurser som relativt raskt gjenskapes i naturen eller har konstant mengde (oksygen, skog, korn), eller det kan være ikke-fornybare ressurser som ikke kan gjenskapes eller bare gjenskapes over svært lang tid (råolje, naturgass, kull). Organiske matvareressurser gir energi til fysiologisk arbeid i mennesker eller husdyr, mens organiske energikilder gir energi til mekanisk arbeid i kraftverk, biler, osv. 
Anorganisk materiale som er oppstått av naturens geologiske prosesser, og som kan inneholde kilder til energi. Anorganisk materiale kan på samme måte være fornybart (stein, metall, vann), eller ikke-fornybart (uran, plutonium). Sistnevnte gruppe er ikke fornybar fordi ressursen etter omdannelse antar andre former (redusert atomvekt) og omdannes til andre stoffer enn de opprinnelige, gjennom radioaktiv spalting. Radioaktive, anorganiske materialer gir energi til mekanisk arbeid i kjernekraftverk, mens ikke-radioaktive, anorganiske ressurser er kilder til produksjon av fysiske varer, ofte ved omdanning av råvaren til murstein, stål, legeringer, osv.

Organiske ressurser er dynamiske og ikke endelig gitt - mengden appelsiner kan økes og utbres geografisk, mens mengden råolje eller kull ikke kan økes og ikke oppstå på nye steder enn der hvor de allerede er lagret.

Naturressurser kan gjennom foredling bearbeidedes til varer eller tjenester som dekker menneskelige behov. Stater eller lokalsamfunn som har tilgang til en uforholdsmessig stor andel av den enkelte naturressurs, vil kunne nytte mer av ressursen til verdiskaping gjennom produksjon eller tjenesteyting, eventuelt til krigføring. Naturressursene er svært ulikt fordelt geografisk, fordi de ulike delene av jordskorpa har vært utsatt for ulike geologiske prosesser og har ulikt klima (solpåvirkning) som gir grunnlag for ulik fordeling av organiske naturressurser. 

Kjente reserver av noen naturressurser omkring 2008
Tabellen nedenfor angir anslåtte, utvinnbare reserver i jordskorpen av en del vikige naturressurser, hvor stor mengde reserver som finnes per innbygger, og hvor lenge reserven vil vare med dagens (2011) utvinningstakt.Beyond Petroleum: BP Statistical Review of World Energy June 2008. British Geological Survey: World Metals & Minerals Review 2005.The Economist, Pocket World in Figurs 2009 Edition, side 38.
 Ressurs Reserve totaltmill tonn Reserve per persontonn Reservens varighet(R/P), år Bruk Viktigste reserver Skog drivverdig 4.033 mill. ha 0,60 ha .. Bygningsmateriale, papir Russland, Brasil, Canada, USA, Kina, Kongo, Australia, Indonesia, India, Peru, Mexico, Colombia, AngolaFAO 2012 Statistical Yearbook, World Food and Agriculyure. Matjord dyrket 1.500 mill. ha 0,25 ha .. Matproduksjon ..FAO 2012 Statistical Yearbook, World Food and Agriculyure. Matjord   0,25 ha .. Matproduksjon Australia 2.2, Kasakhstan 1.5, Canada 1.3, Russland 0.9, Argentina 0.8, Uruguay 0.6, Paraguay 0.6, Guyana 0.6, Belarus 0.6, USA 0.5, Moldova 0.5 FAO 2012 Statistical Yearbook, Food and Agriculture, del 1. Ferskvann   6.242 m³ .. Mat, matproduksjon, energiproduksjon Fransk Guyana, Island, Guyana, Kongo, Surinam, Bhutan, Papua Ny-Guinea, Gabon, Canada, NorgeFAO 2012 Statistical Yearbook, Food and Agriculture, del 1. Fisk fra fangst  90  0,018 .. Mat, fôr Kina, Indonesia, India, USA, Peru, Russland, Japan, Myanmar, Chile, Norge, FilippineneFAO 2010 Yearbook, Fishery and Aquaculture Statistics. Fisk fra havbruk 60  0,012 .. Mat, fôr Kina, India, Vietnam, Indonesia, Bangladesh, Thailand, Norge, Egypt, Myanmar, FilippineneFAO 2010 Yearbook, Fishery and Aquaculture Statistics.Mineraler Kull 847.488 124133Energi USA, Kina, Russland, Australia, India, Tyskland, Kasakhstan, Ukraina, Sør-AfrikaWorld Energy Council: 2010 Survey of Energy Resources    Råolje 168.600 2542Energi, plastSaudi-Arabia, Canada, Iran, Irak,Venezuela, Kuwait, Emiratene, Russland, Libya, NigeriaU.S. Energy Information Adm: Internatonal Energy Annual 2005, 2008.World Energy Council: 2010 Survey of Energy Resources    Naturgass (LNG-ekv) 128.611 1960EnergiRussland, Iran, Qatar, Saudi.Arabia, Turkmenistan, Emiratene, USA, NigeriaWorld Energy Council: 2010 Survey of Energy Resources   Vannkraft 39.842 TWt/år .. .. EnergiKina, Brasil, India, Russland, Indonesia, Canada, USA, Kongo, PeruWorld Energy Council: 2010 Survey of Energy Resources    Torv 3.973.500 km² .. ..  Energi Russland, Canada, USA, Indonesia, Finland, Sverige, Kina, Peru World Energy Council: 2010 Survey of Energy Resources    Jern 70.000 10 72Stål Russland, Brasil, Australia, Kasakhstan, Ukraina, Kina, India, Sverige, USA, Canada, IranU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Aluminium (bauxitt) 27.000 3150Materialer Guinea, Australia, Vietnam, Jamaica, Brasil, India, Kina, Guyana, Hellas, SurinamU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Magnesium 2.200 0,34.481Legeringer, landbruk  Russland, Nord-Korea, Kina, Australia, Tyrkia, Brasil, Slovakia, Hellas, Østerrike, India U.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Titanium (TiO2), ilmenitt 680 0,190Industri, mat, romfart  Kina, Australia, India, Sør-Afrika, Brasil, Norge, Canada, MosambikU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009 Kobber 550 0,135Legeringer, elektronikk Chile, Peru, Mexico, Indonesia, USA, Kina, Polen, Australia, Russland, ZambiaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009 Sink 220 0,0324Legeringer Australia, Kina, Peru, Kasakhstan, USA, Mexico, CanadaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009  Bly 79 0,01325Batterier, fargestoff Australia, Kina, USA, Kasakhstan, Polen, Sverige, Marokko U.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009  Nikkel 70 0,01124Legeringer, rustfritt stål Australia, Ny-Caledonia, Russland, Cuba, Canada, Brasil, Sør-Afrika, Indonesia U.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009  Titanium, rutil 45 0,007 ..Industri, mat, romfart Australia, Sør-Afrika, India, Ukraina, Sierra LeoneU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009 Vanadium  13 0,002 .. Legeringer, metallurgi  Kina, Russland, Sør-Afrika, USAU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Kobolt 7,1 0,001175Legeringer, kjemikalier Kongo, Australia, Cuba, Zambia, Russland, Ny-Caledonia, Canada, Kina, USAU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Strontium, celestitt 6,8 0,001 .. Legeringer, metallurgi Kina, Spania, Mexico,Argentin, Tyrkia Marokko, PakistanU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Tinn 6,1 0,00124Legeringer, elektronikk Kina, Indonesia, Peru, Brasil, Malaysia, Bolivia, Russland, Thailand, AustraliaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Litium 4,1 0,0006291Batterier, kjemikalier Bolivia, Chile, Kina, Brasil, Canada, Australia, USA, ZimbabweU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Uran 3,5 0,000597Energi, våpen Australia, Kasakhstan, Russland, Canada, USA, Sør-Afrika, Namibia, Brasil, Niger, UkrainaWorld Energy Council: 2010 Survey of Energy Resources    Wolfram 3,0 0,000465Legeringer, verktøy Kina, Canada, Russland, USA, Bolivia, ØsterrikeU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009.Thorium 1,2 0,0002 .. Legeringer, energi Australia, India, Norge, USA, Canada, Sør-Afrika, BrasilU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Kadmium 0,6 0,000135Batterier, fargestoffKina, Australia, Peru, USA, Kasakhstan, Canada, Mexico, India, RusslandU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Yttrium (Y2O3) 0,054 0,0001 .. Legeringer, elektronikk (sjelden jordart) Kina, USA, Australia, India, Malaysia, Brasil, Sri Lanka, CanadaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Sølv  0,27 0,0000414Elektronikk, metallurgi Polen, Mexico, Peru, Australia, Kina, USA, Chile, CanadaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Platina 0,071 0,00001157 Elektronikk Sør-Afrika, Russland, USA, Canada, Zimbabwe, ColombiaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Gull 0,043 0,00000617Industri, investeringSør-Afrika, Russland, Australia, Indonesia, USA, Canada, Chile, Brasil, Ghana, KinaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Tellur (selenium) 0,021 0,000003123 Legeringer, metallurgi, elektronikk Chile, USA, Canada, Peru, FilippineneU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Molybden  0,009 0,000001123 Legeringer, metallurgi, elektronikk Kina, USA, Chile, Canada, Russland, Armenia, PeruU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Indium 0,003 0,00000048 LCD-skjermer, elektronikk Kina, Japan, Canada, Sør-Korea, BelgiaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Niob, columbium 0,003 0,0000004 .. Legeringer, superlegeringer Brasil, Australia, Canada, USAU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Zirkonium (ZrO2), Hafnium (HfO2) 0,001 0,00000015 .. .. Australia, Sør-Afrika, USA, Ukraina, Brasil, IndiaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Tantal 0,0001 0,000000015 .. Legeringer, metallurgi Brasil, Australia, Etiopia, Canada, RwandaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Scandium  < 0,0001 < 0,000000015 .. Legeringer, aluminium, elektronikk, laser Australia, Kina, Kasakhstan, Norge, Madagaskar, Russland, UkrainaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009. Diamant (industriell)  580 mill. karat .. .. Apparater, maskiner  Kongo, Botswana, Australia, Sør-Afrika, Russland, KinaU.S. Geological Survey: Mineral Commodity Summaries, 2009.

 Fornybare og ikke-fornybare naturressurser 

Fornybare ressurser er enten organisk materiale som nydannes i naturlige, biologiske prosesser, eller anorganisk materiale som det ikke blir mindre av. Slike ressurser som sollys, vann eller oksygen antar vi at vil bevares eller tilføres i konstant mengde gjennom hele menneskehetens tidshorisont. Andre ressurser er bare betinget fornybare, avhengig av menneskets atferd - drikkevann, matjord, planter og skog, pattedyr og fisk kan utpines eller utryddes gjennom menneskelig overbelastning eller overbesktning. 

Ikke-fornybare ressurser eller lagerressurser er enten organisk materiale som nydannes naturlig først etter millioner av år, eller som ikke nydannes ved naturlige kretsløp i det hele tatt. Enkelte av disse er gjenvinnbare og kan brukes på ny, som metaller eller mineraler. Andre ikke-fornybare ressurser lar seg ikke gjenvinne eller fornye, slik som råolje, naturgass, kull, uran og plutonium.

 Menneskelige, kulturelle og økonomiske ressurser 
Ressurser som tilhører enkeltmennesker eller kollektiver skapt av mennesker (kulturer), kan brukes til å skape verdier eller behovstilfredsstillelse, eksempelvis gjennom omdanning av naturressurser (produksjon) eller gjennom tjenesteyting, tankearbeid eller kunstnerisk utfoldelse. Kilder til menneskelig handling, livsutfolde, oppfinnelser og innovasjon omfatter ulike kogntive eller intellektuelle kilder som kunnskapstilfang, utdanningsnivå, eller mental helsetilstand. Enkelte ressurser er vanskelige å måle eller sammenlikne, slik som skaperkraft, kollektiv motivasjon, eller personlig mot.

Økonomiske ressurser er tilgjengelige reserver av innsatsfaktorene arbeidskraft, kapital, land og restfaktoren entreprenørskap eller innovasjonsevne, som kan brukes til å produsere varer eller andre goder som gir nytteC R McConnell, S.L. Brue og S.M. Flynn, Economics: principles, problems, and policies, 19. utgave. McGraw-Hill/Irwin, 2011. ISBN 0-07-351144-7.. For individer vil økonomiske ressurser omfatte penger, produksjonskapital eller fordringer på andre, i form av investerte overskuddskapital eller utlån. Norge er eksempel på et land med stor finansformue, som er en viktig økonomisk ressurs for økonomisk handlingsrom, og maktutøvelse gjennom eierskap. Både stater og individer har svært ulik gtilgang til ressurser (grad av rikdom eller fattigdom), det betyr at ressursene er skjevt fordelt.

Tilgjengelige reserver av noen menneskelige og økonomiske ressurser
Nedenfor gjengis noen viktige reserver av menneskelige og økonomiske ressurser:

RessursMengdeÅrBruk Største reserver Befolkning 7.000.000.000 2012 Produksjon, innovasjon Kina, India, USA, Indonesia, BrasilErnæring (kcal/innb/dag) 2.805 2008 Arbeid, helse USA 3.750, Canada 3.530, Israel 3.530, Kasakhstan 3.510, Tyrkia 3.500, EU 3.453, Sveits 3.450, Norge 3.450, Cuba 3.420, Tunisia 3.330, Russland 3.320, Ukraina 3.290FAO 2012 Statistical Yearbook, Food and Agriculture, del 1. Levealder (år) 68,9  2010 Erfaring, kunnskap Japan 82.7, Sveits 81.8, Australia 81.4, Island 81.3, Israel 80.7, Norge 80.5, Canada 80.5, New Zealand 80.1, Sør-Korea 80.0 FAO 2012 Statistical Yearbook, Food and Agriculture, del 2. Forskere per mill. innb 1.280 2008 Erfaring, kunnskap Singapore, Island, Japan, Sverige, Norge, Sør-Korea, USA, New Zealand, Canada, Australia, Sveits, Russland, EUFAO 2012 Statistical Yearbook, Food and Agriculture, del 1. Produksjonsevne (BNP per innb)The World Bank, The World Bank Atlas 2008 $ 7.958  2007 Velferd, nytte Norge, Luxemburg, Sveits, Danmark, IslandValutareserve (mill US$)The Economist, Pocket World in Figurs 2009 Edition, side 38. > 5.000.0002006Finansiell handlefrihetKina, Japan, Russland, Taiwan, Sør-Korea Gullreserve (mill US$)The Economist, Pocket World in Figurs 2009 Edition, side 38. > 400.000 2006 Finansiell handlefrihet USA, Tyskland, Italia, Frankrike, Sveits Fordeling (Gini-koeffisient) .. 2009 Velferd, sosial utvikling, politisk tillit Sverige 23.2, Danmark 24.0, Japan 24.9, Norge 25.8, Luxemburg 26.0, Østerrike 26.0, Finland 26.0, Nederland 27.0, Belarus 27.2, Ukraina 27.5, Tyskland 28.0, Ungarn 28.0, Frankrike 28.0, Serbia 28.2, Afghanistan 29.4, Etiopia 29.8, Montenegro 30.0 Eurofund, Gini Index  FAO 2012 Statistical Yearbook, Food and Agriculture, del 2. Fordeling (20% fattigste, inntektsandel %) .. 2009 Velferd, sosial utvikling, politisk tillit Norge 9.6, Ukraina 9.4, Bangladesh 9.4, Etiopia 9.3, Belarus 9.2, Egypt 9.0, Pakistan 9.0, Burundi 9.0, Afghanistan 9.0, Armenia 8.8, Kirgisistan 8.8, Irak 8.7FAO 2012 Statistical Yearbook, Food and Agriculture, del 2.

 Se også 
 Energi
 Fornybar energi
 ikke-fornybar energi
 Mineraler
 Ressursforvaltning
 Bærekraft

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 NRK Skoles klippbase om naturressurser