Tipi

Tipi (fra amerikansk-engelsk tepee)«tipi», NAOB er et kjegleformet boligtelt som tradisjonelt laget av bisonhud trukket over stokker og brukt av den nordamerikanske urbefolkningen bosatt på prærien i sentrale USA. Det skiller seg fra koniske telt ved røykklaffene på toppen av strukturen. Selve låneordet tipi har kommet inn i amerkansk-engelsk fra dakota- «English to Dakota Dictionary: As Spoken by the Sisseton-Wahpeton Oyate», Dakota-English Dictionary. og lakotaspråkeneYellowhand (29. november 2013): «Lakota Pronunciation Glossary», WoLakota Project. i den opphavelige betydningen «bolig, hus».«tepee (n.)», Online Etymology Dictionary

Tipi som bolig er bemerkelsesverdig holdbar og ga varme og komfort til beboerne under harde vintre, var tørre i kraftig regn, og kjølig på varme sommerdager. Den var flyttbar, noe som var en viktig faktor siden de fleste av sletteindianerne var nomader. Tipen kunne demonteres og pakkes sammen på kort varsel når en stamme bestemte seg for å flytte videre, og kunne settes opp igjen like raskt når stammen fant seg et nytt egnet leirområde. 

Historisk sett har tipi blitt brukt av bestemte urbefolkninger på prærien i de store slettene og kanadiske præriene i Nord-Amerika, særskilt de syv stammene til siouxfolket, så vel som blant iowa, otoe og pawnee, og blant piegan (blackfeet), crow, assiniboiner, arapaho og slettecree.Morgan, Lewis H. (1881): «Houses and House-life of the American Aborigines», Contributions to North American ethnology, Bind IV, U.S. Government Printing Office; s. 115 Sitat: «I have seen it in use among seven or eight Dakota sub-tribes, among the Iowas, Otoes, and Pawnees, and among the Black-feet, Crows, Assiniboines, and Crees. In 1878, I saw it in use among the Utes of Colorado. A collection of fifty of these tents, which would accommodate five hundred persons, make a picturesque appearance. Under the name of the "Sibley tent" it is now in use, with some modifications of plan, in the United States Army, for service on the plains.» (A Sibley tent has one pole in the center and no flaps for guiding the smoke from the central fire.)  De brukes også vest for Rocky Mountains av urfolk på platået (Pacific Northwest) som yakama og cayuse. De er fortsatt i bruk i mange av disse samfunnene, men nå først og fremst til seremonielle formål i stedet for dagliglivet. Moderne tipier har vanligvis et lerretsbelegg. Laubin (2012).

Nordamerikanske urfolk har på stereotypisk vis brakt assosiasjoner til tipier, selv om stammer fra andre områder enn de store nordamerikanske slettene vanligvis bygget andre former for boliger. De som ikke har tilknytning eller har manglende kunnskap om nordmaerikanske urfolk har feilaktig trodd at alle urfolk i USA og Canada har på et tidspunkt bodd i tipier,National Museum of the American Indian (2007): Do All Indians Live in Tipis?. New York: HarperCollins. ISBN 978-0-06-115301-3. noe som ikke er korrekt, ettersom mange urfolk i USA og urfolk i Canada fra andre regioner har brukt andre typer boliger, det være pueblo (permanente bygninger i stein), wigwam (kuppelformet hytte av treverk), hogan (permanente bolig i ulik størrelse med trevegger dekket av leire), chickee (permanente boliger på stolper, hevet gulv, stråtak og åpne sider) og langhus (permanente boliger for flere familier).

 Typer og nytte 
 Struktur 

En tipi skiller seg fra andre koniske telt ved røykklaffene på toppen av strukturen.Holley (2007).Peet, Stephen Denison (1901): The American Antiquarian and Oriental Journal, 24, s. 253Kingsbury, George Washington (1915): History of Dakota Territory, 1, S.J. Clarke Publishing Company, s. 147 Tipien er slitesterk,<ref>Annual Reports] (1898), 17(1), s. 405</ref> gir varme og komfort om vinteren, er kjølig i sommervarmen, og er tørr under kraftig regn. Yue & Yue (1984), s. 15.Shields, George O.; Rand, McNally (1890): Camping and Camp Outfits: A Manual of Instruction for Young and Old Sportsmen. Chicago & New York: Rand, McNally & company s. 43 Tipier kan demonteres og pakkes bort raskt når det er behov for å flytte og kan settes raskt opp igjen når et nytt egent område er funnet.Dellenbaugh, Frederick Samuel (1900): The North-Americans of yesterday, G.P. Putnam's Sons, s. 204 Historisk sett var denne mobiliteten viktig for sletteindianerne med deres til tider nomadiske livsstil. Wissler, Clark (1920): North American Indians of the Plains, American Museum of Natural History. Stammene ville ha velorganiserte leirkretser av familieenheter som bor i flere tipi, arrangert i rekkefølge avhengig av rangering eller roller i familieenheten, samfunnet eller seremonien.Laubin (2012), s. 293-269. Vanligvis vender døren og leiråpningene østover i retning soloppgangen.

En typisk familietipi er en konisk, bærbar struktur med to justerbare røykklaffer, og med flere stolper. Lewis Henry Morgan (1818–1881) bemerket at tipiens rammer besto av 13 til 15 stolper som var 4,6 til 5,5 meter høye. Disse stolpene, «etter å ha blitt bundet sammen i de små endene, heves oppreist med en vri for å krysse stolpene over festene.»Morgan, Lewis H. (1881): Contributions to Native American Ethnology, bind iv, s. 114. De som satte dem opp trakk de nedre endene ut for å danne en sirkel på omtrent 3 meter i diameter på bakken. De strekker et dekke av garvede og ugarvede bøffelskinn, sydd sammen, over rammen, som de deretter fester med staker i bunnen. Morgan beskrev at på toppen er det en ekstra hud justert som en krage, slik at den er åpen på vindsiden for å slippe ut røyken. En lav åpning er etterlatt som en inn- og utgang, og som er dekket med en ekstra hudklaff som kan åpnes og lukkes. Ildstedet og opplegget for liggeplasser er de samme som hos ojibwafolket, men gress brukes i stedet for grener fra gran eller hemlokk.

Vrifuru er det foretrukne treet på de nordlige og sentrale slettene og virginiaeiner på de sørlige slettene. Wishart, David J. (2007): Encyclopedia of the Great Plains Indians. Lincoln: University of Nebraska Press, s. 89. Tipier har et avtakbart deksel over strukturen. Dekselet har historisk vært laget av bisonskinn, foruten et valgfritt skinn- eller tøyfôr, og en lerrets- eller skinndør av bisonkalver. Moderne hytter er oftere laget av lerret.Laubin (2012), s. 3, 58

Tau, historisk framstilt av råskinn, og trepinner er nødvendig for å binde stengene, lukke dekselet, feste fôringen og døren og forankre den resulterende strukturen til bakken. Tipis skiller seg fra andre telt ved to avgjørende elementer: åpningen på toppen og røykklaffene, som lar beboerne varme seg og lage mat med åpen ild; og foringen som først og fremst brukes om vinteren, som isolerer. Tipier ble utformet for for å være enkle sette opp og lett å bli ta ned for å kunne flytte leiren for å følge viltvandringer, særskilt bison. Etter at de ble demontert, ble tipi-stengene brukt til å sette sammen en hunde- eller senere hestetrukket travois, en slepebør som ble lastet med ekstra stenger og annet som ble fraktet videre.

Tipi-trekk er laget ved å sy sammen strimler av lerret eller garvet skinn og kutte ut en halvsirkelformet form fra den resulterende overflaten. Trimming av denne formen gir en dør og røykklaffene som lar beboerne kontrollere skorsteinseffekten for å drive ut røyk fra ildstedene deres. Tradisjonelt fôr i gammel stil var huder, tepper og rektangulære tøystykker som hang rundt 1,2 til 1,5 meter over bakken bundet til stengene eller et tau.

 Dekorasjon 

Historisk sett var de fleste tipiene i en landsby ikke malt eller dekorert. Malte tipier skildret ofte bemerkelsesverdige historiske kamper og inneholdt ofte geometriske framstillinger av himmellegemer og dyredesign. Noen ganger har tipier blitt malt for å skildre personlige opplevelser som krig, jakt, en drøm eller visjon. Når det ble avbildet visjoner, ble «først gitt seremonier og bønner, og deretter fortalte den som drømte det for prestene og vise menn i samfunnet. De som var kjent for å være dyktige malere ble konsultert, og det nye utformet ble laget for å passe anonymt inn i det tradisjonelle rammeverket til stammens malte tipier.» Goble, Paul (2007): Tepee: Home of the Nomadic Buffalo Hunters. USA: World Wisdom Books. ISBN 978-1-933316-39-0; s. 42.

I løpet av den senere tiden i reservat malte pensjonerte krigere på lerretdekkende tipier som skildrer forskjellige hendelser i stammens istorie, herunder også kamper med amerikanere. En av dem var He Nupa Wanica (Joseph No Two Horns), en kriger fra hunkpapa-lakota som kjempet i 40 slag, også slaget ved Little Bighorn,«Shield by He Nupa Wanica/Joseph No Two Horns» , Art Is The Movement. 14. mars 2019. Han var en slik kunstner som var kjent for sine mange tipi-malerier, skjold og hestebilder som nå er på amerikanske museer. «Tipi Cover», Minneapolis Institute of Art.

 Lærdommer og undervisning 

Stammer i dag bruker tipier også som et middel til å formidle tradisjonelle, vitenskapelige og psykologiske læresetninger. Stammene tilhørende siksikafolket (blackfoot) nasjonens verdensbilde er basert på formen til en tipi, noe som inspirerte Maslows behovspyramide. Taylor, Steve (22. mars 2019): «Original Influences», Psychology Today. «The Blackfoot Wisdom that Inspired Maslow's Hierarchy», Resilience. 18. juni 2021. I cree-samfunn kan tipiene representere kvinners makt og deres rolle som grunnlaget for familieenheten.«Tipi Teachings - Ceremonial construction celebrates value of women's teachings», SaskToday.ca. 3. oktober 2019. I lakotasamfunn blir ungdom lært hvordan man setter sammen tipier, der hver stolpe representerer ulike tradisjonelle dyder, og de blir samtidig undervist i geometri og teamarbeid.Bourcher, Randilynn; Lerdal, Darla Drew (13. juni 2012): «SD GEARUP Summer Students Complete Tipi Building Session», Lakota Times.

 Se også 
 Lavvo, tradisjonelt samisk telt 
 Wigwam (wickiup), kuppelformet hytte hos urfolk i Nord-Amerika
 Hogan, tradisjonell jordhytte hos navahoer
 Jurt, tradisjonelt filttelt hos nomader i Sentral-Asia. 
 Tsjum, tradisjonelt, konisk telt hos nenetsere i Nordvest-Russland
 Jaranga, tradisjonelt telt hos visse nomadiske grupper i Sibir og Nord-Russland

 Referanser 

 Litteratur 
 Laubin, Reginald; Laubin, Gladys (2012): The Indian Tipi: Its History, Construction, and Use, 2. utg., University of Oklahoma Press. ISBN 978-0806188522.
 Holley, Linda A. (2007): Tipis, Tepees, Teepees: History and Design of the Cloth Tipi. Gibbs Smith. ISBN 978-1586855116.
 Yue, David; Yue, Charlotte (1984): The Tipi: a Center of Native American Life, 2. utg., Alfred A. Knopf

 Eksterne lenker 

 «Tipi Instructions» (PDF) 
 «History, construction, and evolution of tipis», historien, konstruksjon og utviklingen av tipien 
 «Photos and drawings», Tipis.org. Arkivert fra [http://www.tipis.org/ originalen 28. september 2017 

YouTube-vidoer
«Tour of a Lakota tipi» via Sinte Gleska University
«Blackfoot Tipi lessons» via Blackfoot Crossing
«Cree Tipi Virtues» via Lac La Ronge Indian Band

Kategori:Urfolk i Amerika
Kategori:Telt
Kategori:Ord og uttrykk fra indianske språk