Herta Müller

Herta Müller (født 17. august 1953 i Nițchidorf i Romania) er en tysk forfatter. Hun er oppvokst i det tyskspråklige Banat i Romania, og utvandret fra kommunistregimet til Vest-Tyskland i 1987. Müller er oversatt til et stort antall språk og har fått en rekke priser. I 2009 fikk hun Nobelprisen i litteratur. Mange av bøkene hennes handler om eller er fortalt fra perspektivet til den tyske folkegruppen i Romania som hun selv tilhører.

 Liv og virke 
 Bakgrunn 
Herta Müller ble født i den rumenske delen av Banatet, og er av Donauschwabisk opphav. Faren hadde, som en del andre tysk-rumenere, en fortid i Waffen-SS. Nær 64 000 romaniatyskere ble «frivillig» med i Waffen-SS. Moren ble, som om lag 100 000 andre, deportert til en sovjetisk arbeidsleir i Ukraina i 1945 og var der i fem år.Biobibliographical notes, The Nobel Prize in Literature 2009, siden besøkt 8. oktober 2009 Foreldrene var bønder.Presentation vid Green European Summer University 2008

Herta Müller studerte germanistikk og rumensk litteratur ved Universitetet i Timișoara og deltok i Aktionsgruppe Banat, en litteratursirkel dannet av en gruppe tyskspråklige rumenere som kjempet for ytringsfrihet. I 1976, etter studiene, fikk hun arbeid som oversetter på en fabrikk, men fikk sparken i 1979 fordi hun nektet å samabeide med Securitate, det rumenske hemmelige politiet.

 Forfatter 
Hun begynte å arbeide som lærer, og skrev det som kom til å bli novellesamlingen Niederungen. Boken ble utgitt i Romania i sensurert form, men det usensurerte manuskriptet ble smuglet ut av landet og boken ble utgitt i Vest-Europa der den ble godt mottatt. I korte prosatekster blir et landbygdmiljø skildret fra et barns synsvinkel. I 1984 gav Müller ut Drückender Tango. Besøkte så Bokmessen i Frankfurt der hun talte åpent om diktaturet i Romania, og etter det fikk hun ikke lenger utgi bøker i Romania.

Müller og henner ektemann,http://www.complete-review.com/authors/mullerh.htm forfatteren Richard Wagner, reiste i eksil i Vest-Tyskland i 1987 etter at hennes bøker ble forbudt i hjemlandet og hun var blitt oppsagt fra arbeidet. I det nye hjemlandet fikk hun arbeid som lærer på en høyskole.[http://www.dn.se/DNet/jsp/polopoly.jsp?d=1058&a=416852&previousRenderType=6 DN - Jag skrev för att jag var rädd]

Hun har utgitt flere romaner etter at hun bosatte seg i Tyskland. I 1995 ble hun medlem i Deutsche Akademie für Sprache und Dichtung. Hun meldte seg ut av PEN i 1997 i protest mot at den vesttyske avdeling skulle slås sammen med den østtyske.

 Stil og tema 
Tre aspekter gjentar seg i Herta Müllers forfatterskap: en språkfilosofi, Romania-temaet, og forsvaret av den personlige frihet. Med språket skildrer hun statsmaktens forfall med et språklig forfall, noe som er blitt oppfattet som en skepsis til språket. Hun betraktes som en språkfornyer med stor poetisk følelse for språkmelodier.

Ved å fortelle om sine og andres erfaringer i det kommunistiske Romania formidler hun de indre og ytre overlevelsesteknikker som undertrykkelse fremkaller. Sentralt blir derfor hvordan ekstreme forhold påvirker normaliteten, og konklusjonen at friheten ikke kommer gratis til skjenks.Literaturpreis der Konrad-Adenauer-Stiftung, s. 7 Kritikken av regimet til tross. pleier Müllers forfatterskap å sies å stå over politiske ideologier.Literaturpreis der Konrad-Adenauer-Stiftung, s. 10

Herta Müller regnes som regel til postmodernismen, i og med at hun, ofte i form av fragmentering, gestalter traumer, fremmedgjøring, eksil og problemer som etnisk minoritet, og at tonen ofte i hysteriets nærhet har innslag av parodi. Denne klassifisering av Müller er imidlertid også blitt kritisert for å blande sammen estetikk med hva som skyldes forutsetningene i en sosiohistorisk epoke.Lyn Marven: Body and narrative in contemporary literatures in German, s. 247 Hun leker med ny ord (for eksempel ”munnhimmel” istedenfor gom). Romanene mangler tydelig intrige, men med språkbehandlingen opprettes likevel et nærvær.Camilla Carnmo, ”Allt hon skriver om handlar om språket som maktmedel”, intervju med Martin Lagerholm i Smålandsposten 8 oktober 2009 

På spørsmålet om hvorfor hun benytter skjønnlitteraturens form for å skildre historien, har Müller svart at bare i skjønnlitteraturen kan den enkelte menneskelige opplevelse av historien gestaltes, og dette med de språkmuligheter som skjønnlitteraturen stiller til rådighet. Temaet, anser Müller, søker sitt eget språk, noe som sammen med blant annet detaljgjengivelse formidler historien på en måte som utfyller historievitenskapen. Hadde hun i stedet valgt en akademisk språkbruk, med ord som trauma, skulle ikke teksten fange noe, den hadde bare dokumentert.Durch Sprache zur Wahrheit, RP-online 24.09.2009

Herta Müllers forfatterskap analyseres i flere oppslagsverk og monografier, deriblant Paola Bozzi Der fremde Blick (2005), Herta Haupt-Cucuius Eine Poesie der Sinne (1996), og Bogdan Mihai Dascălus Held und Welt in Herta Müllers Erzählungen (2004).

I 2009 ble Herta Müller tildelt Nobelprisen i litteratur.

 Verker i utvalg 

 Niederungen, București 1982
 Drückender Tango, București 1984
 Der Mensch ist ein großer Fasan auf der Welt, Berlin 1986
 Barfüßiger Februar, Berlin 1987
 Reisende auf einem Bein, Berlin 1989
 Wie Wahrnehmung sich erfindet, Paderborn 1990
 Der Teufel sitzt im Spiegel, Berlin 1991
 Der Fuchs war damals schon der Jäger, Reinbek bei Hamburg 1992
 Eine warme Kartoffel ist ein warmes Bett, Hamburg 1992
 Der Wächter nimmt seinen Kamm, Reinbek bei Hamburg 1993
 Angekommen wie nicht da, Lichtenfels 1994
 Herztier, Reinbek bei Hamburg 1994
 Hunger und Seide, Reinbek bei Hamburg 1995
 In der Falle, Göttingen 1996
 Heute wär ich mir lieber nicht begegnet, Reinbek bei Hamburg 1997
 Der fremde Blick oder das Leben ist ein Furz in der Laterne, Göttingen 1999
 Im Haarknoten wohnt eine Dame, Reinbek bei Hamburg 2000
 Heimat ist das, was gesprochen wird, Blieskastel 2001
 Der König verneigt sich und tötet, München [o. a.] 2003
 Die blassen Herren mit den Mokkatassen, München [o. a.] 2005
 Este sau nu este Ion, Iași 2005
 Atemschaukel, München 2009
 Cristina und ihre Attrappe oder Was (nicht) in den Akten der Securitate steht. Göttingen 2009, ISBN 978-3-8353-0628-8.
 Immer derselbe Schnee und immer derselbe Onkel. Hanser, München u. a. 2011, ISBN 978-3-446-23564-9 und Fischer Taschenbuch, Frankfurt am Main, 2013, ISBN 978-3-596-19392-9.
 Utgivelser på norsk 
 Mennesket er en stor fasan i verden, 1990 ISBN 82-10-03322-0
 Reven var alt dengang jeger, 1993 ISBN 82-10-03661-0,  2. utg. 2006: ISBN 978-82-05-35268-1
 Hjertedyr, 1996 ISBN 82-10-03999-7
 Alltid den samme snøen og alltid den sammen onkelen, 2007 (23 siders foredrag ved Norsk litteraturfestival)
 Pustegynge, 2010 ISBN 978-82-10-05093-0
 I dag ville jeg helst ikke ha møtt meg selv, 2011 ISBN 9788210051241

 Priser og utmerkelser 

 1981: Adam-Müller-Guttenbrunn-Förderpreis, Timișoara Litteratursirkel
 1982: Litteraturprisen til Rumenske kommunisters ungdomsforbund og debutantprisen til Romanias forfatterforening for Niederungen
 1984: Aspekte-Literaturpreis
 1985: Rauriser Literaturpreis
 1985: Förderpreis zum Literaturpreis der Stadt Bremen
 1987: Ricarda-Huch-Preis
 1989: Marieluise-Fleißer-Preis
 1989: Deutscher Sprachpreis, sammen med Gerhardt Csejka, Helmuth Frauendorfer, Klaus Hensel, Johann Lippet, Werner Söllner, William Totok og Richard Wagner
 1990: Roswitha-Preis
 1991: Kranichsteiner Literaturpreis
 1992: Deutscher Kritikerpreis
 1994: Kleist-Preis
 1995: Aristeion-prisen
 1995/96: Stadtschreiberin von Bergen
 1997: Literaturpreis der Stadt Graz
 1998: Ida-Dehmel-Literaturpreis og International IMPAC Dublin Literary Award
 1999: Franz-Kafka-Preis
 2001: Cicero-Rednerpreis
 2002: Carl-Zuckmayer-Medaille
 2003: Joseph-Breitbach-Preis (med Christoph Meckel og Harald Weinrich)
 2004: Literaturpreis der Konrad-Adenauer-Stiftung
 2005: Berliner Literaturpreis
 2006: Würth-Preis für Europäische Literatur 
 2006: Walter-Hasenclever-Literaturpreis
 2007/08: Internationales Künstlerhaus Villa Concordia-stipendet
 2009: Heine-Ehrengabe til Heinrich-Heine-Gesellschaft Düsseldorf
 2009: Nobelprisen i litteratur
 2009: Franz Werfels menneskerettspris
 2010: Hoffmann-von-Fallersleben-Preis for tidskritisk litteratur
 2012: Bayerischer Maximiliansorden für Wissenschaft und KunstVerleihung des Bayerischen Maximiliansordens für Wissenschaft und Kunst durch Ministerpräsident Seehofer am 27. November 2012 im Antiquarium der Residenz München   , pressemelding med oversikt over mottagere.
 2018: Ovid-prisen

 Referanser 

 Eksterne lenker 




  Die Zeit, Michael Naumann: Sie kann nicht vergessen, 8. Oktober 2009
  Complete review: Biografi, presseomtaler, anmeldelser etc av Herta Müllers verk

Kategori:Tyske forfattere
Kategori:Rumenske romanforfattere
Kategori:Rumenske oversettere
Kategori:Rumenske essayister
Kategori:Tyskspråklige forfattere
Kategori:Personer fra Timiș
Kategori:Nobelprisvinnere (litteratur)
Kategori:Tyske nobelprisvinnere
Kategori:Bayerischer Maximiliansorden für Wissenschaft und Kunst