Masovn

miniatyr|Prinsippskisse av masovn.
miniatyr|På jobb ved masovnen, jernet tappes ut.
Masovn  er en type metallurgisk ovn for framstilling av industrielle metaller, vanligvis råjern, men også andre som bly eller kobber. Masovn er den sentrale produksjonsenheten på et jernverk. En moderne masovn er 50–100 meter høy og drives døgnkontinuerlig. Prosessen skjer ved at jernmalm og koks mates lagvis ovenfra, mens trykkluft tilføres nedenfra. Under høy temperatur skjer en reduksjonsprosess, der oksygenet i jernmalmen binder seg til karbonet fra koksen. Rent jern tappes ut i ovnens bunn, mens gasser, i hovedsak karbondioksid, stiger opp.

Masovn (mulig tysk norsk fra tysk Mass, «mål» eller Masse, «masse»)«masovn», NAOB, men på engelsk kalt blast furnace«blast(n.)», Online Etymology Dictionary hvor blast betyr blåseluft og refererer til forbrenningsluften som tilføres over atmosfærisk trykk.«Blast Furnace», Sciencedirect.com

Den viktigste kjemiske prosessen er en reaksjon mellom jernoksid og karbonmonoksid, som noe forenklet kan skrives som:
  + 3CO → 2Fe + 3.

Prosessen for fremstilling av jern ved reduksjon har vært kjent fra oldtiden. Eldre masovner ble murt opp med tykke steinmurer, og med blåsebelger drevet av vannhjul.

Lokaliseringsfaktorene for jernverkene i Norge var først og fremst tilgang til trekull i tilstrekkelige mengder. Dernest måtte det være mulig å transportere jernmalm fram til verket. Blåsebelgene ble drevet av vannkraft, og etter hvert dampmaskiner.

En moderne masovn produserer opp til  tonn råjern i uka, og mellom  og  tonn hver dag.

Kong Christian IV av Danmark og Norge på 1500-tallet trengte jern til sine mange prosjekter, ikke minst til marinen. I 1621 beordret han bygging av Norges første masovn på Bærums Verk som første gang tatt i bruk 1622.«Fra jernverk til skogbruk», Løvenskiold

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Masovnenes forhistorie, ''Jernverksmuseum. En bredere historisk utvikling via rennverk, jernhytte og hammerhytte

Kategori:Jernverk
Kategori:Metallurgi