Povel Ramel

Povel Karl Henric Ramel (født 1. juni 1922 Östermalm i Stockholm, død 5. juni 2007 på Lidingö) var en svensk musiker, komponist, forfatter, revyartist og skuespiller.  I Sverige ble han kjent med komposisjonen Vårt eget Blue Hawaii sunget av Alice Babs (1942) og Johanssons boogie-woogie-vals i 1944.  Senere har han skrevet drøyt 800 verk, deriblant til musikalen Ta av deg skorna! (1964) og Mera burk i baljan boys.  

 Liv og virke
 Bakgrunn 
Ramel tilhørte en svensk adelsslekt og hadde tittelen friherre. Ifølge Ramels selvbiografi stavet foreldrene hans fornavn Powel, men i kirkebokføringen ble det ved en feilskriving Povel. (Om stavning av Povel med v eller w) I det svenske folkeregisteret ble navnet stavet med /w/ til 1970.

Povel Ramel vokste opp på Östermalm i Stockholm som sønn av advokaten Karl Johan Henrik Ramel og Märtha Tesch. Han fant sitt første publikum i barnevakter, husjomfruer og kokker. Hans foreldre oppmuntret kreativiteten hans. Foreldrene døde begge som følge av en bilulykke i 1937. Povel var med i bilen, men fikk bare lettere skader. Hele sitt voksne liv mener han seg å ha gjennomgått «ett slags bakvänt sorgearbete – i glädjens tecken».

Ramel ble etter foreldrenes død tatt vare på av sin fars søster, Elsie Virgin, og studerte ved Sigtuna Humanistiska Läroverk. I hele sin skoletid viet han seg imidlertid mindre til å lese lekser enn til å tegne og spille musikk. Populære artister og jazzmusikere som Bing Crosby, Fats Waller, Nat Gonella, Spike Jones og Harry Roy gjorde dypt inntrykk på ham. I stedet for å ta studentereksamen, studerte han i noen ungdomsår tegning og piano.

 Karrière 
Fra begynnelsen av 1940-årene begynte han for alvor å spille og skrive musikk. I 1942 spilte Alice Babs inn hans Vårt eget Blue Hawaii, og senere ble hans Johanssons boogie-woogie-vals en stor hit. I 1945 kom han til Radiotjänst (Sveriges Radio), og hans programmer ble snart populære.

I samme periode spilte han inn en rekke plater med absurd-humoristiske tekster som Köp inte en zebra, Far, jag kan inte få upp min kokosnöt. I 1952 dannet han sammen med Felix Alvo underholdningsfirmaet AB Knäppupp. Dette firmaet kom til å stå bak mange underholdningstiltak i Sverige, særlig revyer. Ramel var her både skuespiller, tekstforfatter og komponist. Blant de kunstnere som medvirket i revyer og lignende er Monica Zetterlund og Wenche Myhre.

Han spilte også inn jazz-inspirerte hits som Tjo vad de va livat i holken (1948), Ittma Hohah (1950), Titta det snöar (1951) og The Gräsänkling Blues (1951). 

Sangen Dom små, små detaljerna (1948) var en duett med hans tilkommende hustru Susanna Gillgren. Han ledet Frukostklubben i 1940-årene. I 1952 etablerte han AB Knäppupp, som ble et sentralt revyselskap.  I hjemlandet samarbeidet han også med Brita Borg (1946–) og Martin Ljung. Også norske Grynet Molvig ble en hyppig samarbeidspartner.

 Familie 
Han var gift med Susanna, født Östberg, fra 1949 og frem til sin død i 2007. Deres datter, Lotta Ramel, er skuespiller. Sønnen Mikael Ramel er musiker.

 Filmografi 
 1945 – Tre söner gick till flyget
 1950 – Ung och kär
 1951 – Puck heter jag
 1951 – Oss fakirer emellan (kortfilm)
 1953 – I dur och skur
 1954 – I rök och dans
 1955 – Hoppsan!
 1956 – Ratataa, The Staffan Stolle Story
 1957 – Kortknäpp (kortfilm)
 1958 – Den store amatören
 1962 – Men Hur?
 1966 – Lystnaden
 1985 – Falsk som vatten
 1995 – Bert – den siste oskulden
 1999 – Tarzan

 TV-serier 
 1965 – Ramel i rutan
 1975 – Långtradarchaufförens berättelser
 1977 – Semlons gröna dalar
 1986 – Affären Ramel

 Revyer og andre sceneproduksjoner 
 1952–1953: Knäppupp I - Akta huvet
 1953–1954: Djuprevyn 2 meter (Povel ikke på scenen)
 1954–1955: Knäppupp II - Denna sida upp
 1955–1956: Spectacle (Povel ikke på scenen)
 1956–1957: Knäppupp III - Tillstymmelser
 1958–1959: Funny Boy
 1960–1961: Alla 4 (turnénavn: Semestersångarna)
 1961–1962: I hatt och strumpa (turnénavn: Tältside Story - Jubelsensation) (Povel ikke på scenen)
 1962–1963: Dax igen
 1963–1964: Ryck mej i snöret (begynte som turné som het Nya ryck i snöret i Stockholm) 
 1964–1965: Ta av dej skorna (Povel ikke på scenen)
 1966–1967: På avigan 
 1968: De sista entusiasterna (turnénavn: Sommarentusiasterna)
 1969–1970: The PoW show
 1971–1988 (periodevis): Sven Olsons trio
 1972: Karamellodier
 1974: PoW show II
 1981–1982: Minspiration
 1988–1989: Tingel Tangel på Tyrol
 1992–1993: Knäpp igen
 1996–1997: Kolla klotet
 2000: Som om inget hade hänt
 2003–2004: Pratstund med Povel
 2005–2007: Povel à la carte

I perioden 1952–2000 skjedde produksjonen av Knäppupp AB. Revyerna fra och med Tillstymmelser (uten Ryck mej i snöret) ble gitt ut på LP på Knäppupps plateselskap, Mange opptredener ble gitt ut på EP.

 Priser og utmerkelser 
 Fridolf Rhudinpriset 2006
 Æresdoktor ved Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap i Göteborg 2005
 S:t Eriksmedaljen. Utnämnd till Förtjänt stockholmare 2004.
 Karl Gerhard-stipendiet 2003
 Ferlinpriset 2002
 Fred-Winter stipendiet 1998
 Æresdoktor ved Stockholms universitet 1998
 Edvardpriset 1992 
 Expressens kulturpris Spelmannen 1987
 Natur & Kulturs kulturpris 1986
 Sällskapet Bellmansångarnas hederspris 1985
 Stallbrödernas pris Revyräven 1982
 Gustaf Fröding-stipendet 1981
 Lisebergsapplåden 1979
 Litteris et Artibus 1978 
 Hedersmedlem i SKAP 1976

 Sveriges populäraste artist. Resultat av avstemning i «Röster i radio» 1973 
 Läkerols kulturpris 1972
 Kungliga statsstipendet 1971
 Stockholm stads kulturnämnds hederspris 1971
 Karl Gerhards Hederspris 1966
 Karl Gerhards medalj för lång och trogen spänst 1962
 Evert Taube-stipendet 1962
 SKAP-stipendet 1959

 Referanser 

 Eksterne lenker 



  Povel Ramel fremfører Johanssons Boogie-Woogie-vals i tv-programmet Slagerparaden på NRK, sendt første gang 1. april 1961. Besøkt 14. mai 2018.

Kategori:Svenske musikere
Kategori:Svenske låtskrivere
Kategori:Svenske skuespillere
Kategori:Svenske komikere
Kategori:Mottakere av Litteris et Artibus
Kategori:Personer fra Stockholm