Politikk i Trondheim

Trondheim bystyre er kommunestyret i Trondheim kommune. Kommunen har fra 13. juni 2024 en parlamentarisk styreform, der byrådet leder kommunens administrasjon, legger frem saker for bystyret og følger opp bystyrets vedtak.

 Ordfører 

Etter kommunestyrevalget i 2023 ble Kent Ranum fra Høyre valgt til ordfører i Trondheim for perioden 2023–2027.

 Bystyret 
 Kommunestyrevalget 2023 

 Kommunestyrevalget 2019 

 Kommunestyrevalget 2015 

 Kommunestyrevalget 2011 

 Lerkendal-avtalen 2011 
Etter valget i 2011 ble også KrF inkludert i flertallsstyret i Trondheim.http://www.dagsavisen.no/innenriks/article520691.ece Det nye sentrum/venstre-flertallet etter kommunevalget 2011 formulerte sine felles målsetninger i den såkalte «Lerkendal-avtalen».http://www.mdg.no/trondheim/files/2011/09/Samarbeidsplattform-2011.pdf I Lerkendal-avtalen stod det blant annet:
 Det skal bli flere lærere i Trondheimskolen. Undervisningen skal bli praktisk og mer variert, spesielt i realfag. Antall spesialpedagoger skal økes.
 Sikre målsetningen for økologisk mat i skole, barnehager og storkjøkken.
 Sosialhjelpsatsen skal være på statens veiledende satser med barnetrygd holdt utenfor.
Vi vil legge til rette for bygging av minst 7 500 nye boliger i løpet av bystyreperioden. Fortettingstrategien ligger fast.
 Det skal innarbeides en grønn strek som fastsetter områder for vern av matjord i Trondheim. Den grønne strek skal inn på plankartene på samme måte som den røde strek.

 Lian-erklæringa 2007 
Flertallet i bystyret etter kommunestyrevalget 2007 vedtok gjennom Lian-erklæringa hvordan Trondheim skulle styres i perioden 2007–2011. Partiene bak avtalen var Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Miljøpartiet De Grønne.

Blant  målsetningene i erklæringa var:
 Full sykehjemsdekning og styrket hjemmetjeneste.
 Tiltakspakke for styrket kollektivtrafikk, reduserte klimautslipp og en grønnere by.
 Fortsatt bruke en million kroner hver eneste dag til å sette i stand skolene våre.
 Opptrapping av sosialhjelpsatsene til familier med barn.
 Bedre kommunale tjenester gjennom en positiv dialog med de ansatte, framfor privatisering og anbud.
 Bygge 6 nye idrettshaller.
 Gi alle som ønsker det plass i Musikk- og kulturskolen.
 Innstramming i skjenkepolitikken for å skape en tryggere by.
 Ap, SV, Sp, MDG forplikter seg til å legge fram felles budsjett i balanse.

 Formannskapet 

 Historikk 
Flertallskonstellasjonen i formannskapet besto fra 2003 til 2011 av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Miljøpartiet De Grønne og Senterpartiet. Etter valget i 2011 ble også Kristelig Folkeparti en del av flertallsalliansen. 

Firepartisamarbeidet ble etablert for å erstatte byens Høyre-dominerte politiske ledelse som kom til makten i valget i 1989, først to perioder under den populære ordfører Marvin Wiseth som skaffet Høyre den såkalte «Marvin-effekten» med betydelig framgang, deretter en periode med Anne Kathrine Slungård. Høyre gikk kraftig tilbake ved kommunestyrevalget i 2003 og gav posisjonen som byens største parti tilbake til Ap.

Kommunevalget i 2007 ble en tillitserklæring til ordfører Ottervik og hennes politiske samarbeidspartnere, ettersom partienes oppslutning økte og flertallet i bystyret ble styrket. Arbeiderpartiet og De Grønne gikk mer fram enn det SV og Senterpartiet gikk tilbake. Høyre gikk ut av valget med sitt dårligste resultat siden andre verdenskrig. Fremskrittspartiet gikk noe fram, men til lavere nivå enn på landsbasis.

Ved valget i 2011 økte Høyre kraftig på bekostning  av Fremskrittspartiet, mens Arbeiderpartiet  beholdt en sterk oppslutning, til tross for en liten prosentvis tilbakegang. Av de fire samarbeidende partiene var det bare MDG som økte sin prosentvise oppslutning, alle de  andre gikk tilbake såvel i oppslutning  som i mandat-tall, noe som hadde sammenheng med reduksjonen i antallet plasser. På borgerlig side hadde Venstre framgang ved siden av Høyre.

 Stortingsvalgene 1906–1921 

I disse årene var valgordningen i Norge slik at stortingsrepresentanter ble valgt i enmannskretser, og en kandidat trengte 50 % av stemmene for å bli valgt.

Stortinget vedtok å innføre direkte valg i enmannskretser i 1905, og da ordningen trådte i kraft ved valget året etter ble byen delt inn i fire nummererte kretser:

Bratøren og Ilen:
Ilen menighet.
Vår Frue kirkes menighet.
Kalvskindet (med Levanger):
Domkirkens menighet.
Bakklandets menighet (Elgeseter gate–Lillegårdsbakken).
Levanger kjøpstad.
Baklandet:
Bakklandets menighet (Lillegårdsbakken–Wessels gate).
Lademoen:
Resten av Bakklandets menighet.

 Valgresultater for 1. krets, Bratøren og Ilen 

ValgårVenstreSamlingspartietSocialisteneAvholdspartietStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndel1906 142 9,9%811 56,5%354 24,7%129 9,0%1909324 11,9%1 601 (H og FV) 58,9%729 26,8%54 2,0%1912411 15,1%1 509 (H og FV) 55,6%783 28,8%1915479 12,1%2 166 (H og FV) 54,6%1 308 33,0%1918309 7,6%2 547 (H og FV) 62,7%1 188 29,2%

 Valgresultater for 2. krets, Kalvskindet 

ValgårVenstreSamlingspartietSocialisteneKirkepartietStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndel1906372 21,6%911 52,8%434 25,2%1909481 14,8%1 688 (H og FV) 51,9%936 28,8%1912608 18,1%1 763 (H og FV) 52,4%989 29,4%146 4,5%1915705 14,1%2 580 (H og FV) 51,4%1 714 34,2% 1918544 10,3%3 203 (H og FV) 60,5%1 526 28,8%

 Valgresultater for 3. krets, Baklandet 

ValgårVenstreFrisinnede Venstre og HøyreSocialisteneUavhengig 1. valgomgang 2. valgomgang 1. valgomgang 2. valgomgang 1. valgomgang 2. valgomgang 1. valgomgang 2. valgomgangStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndel1906 798 55,1% (Felleskandidat for Venstre og Samlingspartiet)647 44,7%1909385 14,0% 1 266 46,1%1 547 50,6%1 092 39,8%1 509 49,4% 1912414 13,0%212 6,0%1 371 43,1%1 606 45,4%1 386 43,6%1 716 48,5%1915623 15,5%1 475 36,7%1 912 47,6%2 161 47,5%2 375 52,2%1918320 7,1% 2 284 51,0%1 869 41,7% 

 Valgresultater for 4. krets, Lademoen 

ValgårVenstreSamlingspartietSocialisteneUavhengigStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndelStemmerAndel1906129 11,2%337 29,2%688 59,5%1909264 11,1%667 (FV og H) 28,1%1 443 60,8%1912266 12,3%446 (H og FV) 20,6%1 450 67,0%1915256 7,9%720 (H og FV) 22,1%2 272 69,8% 19181 175 (H og FV) 31,7%2 318 62,6%200 5,4%

 Stortingsvalget 2013 
Ved Stortingsvalget 2013 var det 131 527 stemmeberettigede velgere i Trondheim. Det ble avgitt 106 095 stemmer. Valgdeltagelsen var dermed 80,7 %. Valgresultatet ga en rødgrønn overvekt på 0,4 prosentpoeng (46,1 % H+Frp+KrF+V, 46,5 % Ap+Sp+SV). Tabellen viser stemmefordelingen:valgresultat.no: Stortingsvalget 2013: Resultater for Trondheim i Sør-Trøndelag 

 Parti  Stemmetall  % Arbeiderpartiet  38 889  36,8 Høyre  25 560  24,2 Fremskrittspartiet  13 225  12,5 Sosialistisk Venstreparti  7 572  7,2 Venstre  6 690  6,3 Miljøpartiet De Grønne  4 298  4,1 Kristelig Folkeparti  3 233  3,1 Senterpartiet  2 695  2,6 Rødt  1 302  1,2 Pensjonistpartiet  912  0,9 Piratpartiet  641  0,6 De Kristne  231  0,2 Demokratene i Norge  136  0,1 Kystpartiet  70  0,1 Det Liberale Folkepartiet  68  0,1 Norges Kommunistiske Parti  67  0,1 Kristent Samlingsparti  60  0,1 Blanke stemmer  446  - Valgdeltagelse/Total  106 095  80,7

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Bystyret
 Formannskapet


Trondheim