Imhotep

«Kansler for kongen av Egypt, doktor, først i rekken etter kongen av Øvre Egypt, administrator av det store palasset, arvelig adelsmann, yppersteprest ved Heliopolis, bygger, øverste tømrer, øverste skulptør, og øverste vasemaker.»Feder, Kenneth (2010): Encyclopedia of Dubious Archaeology: From Atlantis to the Walam Olum. ABC-CLIO, ISBN 0313379181, s. 43

Han var en av kun få ikke-kongelige som noen gang ble opphøyd til guddommelig status etter sin død. Senteret for hans kult var Memfis. Fra første mellomperiode og framover ble Imhotep også æret som en poet og filosof. Hans kjente uttalelser ble referert til i dikt: «Jeg har hørt ordene til Imhotep og Hordedef med de foredragsholder som snakker mye.»Kemp, Barry J. (2005): Ancient Egypt, Routledge, s. 159 Han er best kjent som arkitekten bak den første «ekte» egyptiske pyramide – Djosers trinnpyramide i Sakkara. Det menes å være Imhoteps planer for pyramidebygning som har inspirert og vært anvendt for alle senere oppførelser av pyramider i det gamle Egypt (herunder de nok mest kjente pyramidene i Giza utenfor dagens moderne Kairo).

Lokaliseringen av Imhoteps selvkonstrerte grav var godt skjult fra den var ferdigbygd og dens levninger er ukjent, til tross for mange anstrengelser på å finne den.«Lay of the Harper», Reshafim.org.il. De fleste egyptologer antar at den er skjult et sted ved Saqqara.

 Biografiske spor 
 Fødselsmyte 
I henhold til myten var Imhoteps mor en dødelige ved navn Kheredu-ankh, opphøyd senere til semi-guddommelig status ved å hevde at hun var datter av guden Banebdjedet.Warner, Marina; Fernández-Armesto, Felipe (2003): World of Myths, University of Texas Press, ISBN 0-292-70204-3, s. 296 Alternativt, siden Imhotep var kjent som «Sønn av Ptah»,Lichtheim, Miriam (1980): Ancient Egyptian Literature: A Book of Readings, University of California Press, ISBN 0-520-04020-1, s. 106 ble det tidvis hevdet at hans mor var Sekhmet, skytsgudinnen av Øvre Egypt ved at hun var gift med Ptah. Ifølge en annen fortelling, kan hans far ha vært en arkitekt ved navn Kanofer.

 Inskripsjoner 
Imhoteps historiske autentisitet er bekreftet av to samtidige inskripsjoner som ble gjort i løpet av hans levetid på sokkelen til en av Djosers statuer (Cairo JE 49889) og også av en graffiti på den ytre muren av Sekhemkhets trappepyramide.Malek, Jaromir (2002): «The Old Kingdom» i: Shaw, Ian, red.: The Oxford History of Ancient Egypt, Oxford University Press, s. 92Kahl, J. (2000): «Old Kingdom: Third Dynasty» i: Redford, Donald, red.: The Oxford Encyclopedia of Ancient Egypt, 2, Oxford University Press, s. 592 Den siste inskripsjonen antyder at Imhotep overlevde Djoser med noen få år og fortsatte å tjene den neste farao, Sekhemkhet, og byggingen av hans pyramide, men arbeidet ble oppgitt grunnet denne herskerens korte styre.Malek, Jaromir (2002): «The Old Kingdom», s. 92-93

Hungerstelen i Øvre Egypt, som er datert til Ptolemeerdynastiet, har en inskripsjon som inneholder en legende om en hunger som varte i sju år fra tiden til Djoser. Imhotep er kreditert for å ha fått slutt på sulten. En av hans prester forklarte for kongen forbindelsen mellom guden Khnum og framveksten av Nilen. Kongen hadde deretter en drøm hvor Nilguden snakket til ham og lovte å få slutt på tørken.«The Famine Stele on the Island of Sehel», Reshafim.org.il.

 Biografisk papyrus 
En demotisk papyrus fra det oldtidsegyptiske tempelet i Tebtunis, datert til 100-tallet e.Kr., har bevart en lengre fortelling om Imhotep.Ryholt, Kim (2009): ‘The Life of Imhotep?’ i: Widmer, G. & Devauchelle, D. red.:Actes du IXe Congrès International des Études Démotiques, Bibliothèque d’étude 147, Le Caire, Institut français d’archéologie orientale, s. 305-315. Kong Djoser har en framtredende rolle i fortellingen, som også nevner Imhoteps påståtte familie; hans far guden Ptah, hans mor Khereduankh, og hans lillesøster Renpetneferet. Ved et tidspunkt begjærte Djoser den unge Renpetneferet, og Imhotep forkledde seg for å forsøke å redde henne. Teksten refererer også til kongegraven til Djoser. En anakronistisk detalj er slaget mellom hærene til egypterne og assyrerne hvor Imhotep bekjempet en assyrisk trollkvinne i en magiduell.<ref>Ryholt, Kim (2004): «The Assyrian Invasion of Egypt in Egyptian Literary Tradition: A survey of the narrative source material» i: Dercksen, J.G., red.: Assyria and Beyond: Studies Presented to Mogens Trolle Larsen, Leiden, s. 483-510</ref>E. Jay, Jacqueline (2016): Orality and Literacy in the Demotic Tales, BRILL, s. 116-117, note 116

 Prestasjoner 
 Arkitektur og ingeniørkunst 
Imhotep var en av kong Djosers fremste myndighetspersoner. Egyptologer har tilskrevet ham ansvaret for den tekniske utformingen av Djoserpyramiden, en trappepyramide ved Saqqara fra tidsrommet 2630–2611 f.Kr. Han kan også ha vært ansvarlig for den første kjente bruken av søyler av stein som understøttelse av en bygning.Baker, Rosalie; Baker, Charles (2001): Ancient Egyptians: People of the Pyramids, Oxford University Press, ISBN 0195122216, s. 23 Til tross for senere attestasjoner, har det ikke blitt funnet vitnemål for at de faraoniske egyptere selv aldri kreditert Imhotep for utformingen av trappepyramiden eller oppfinnelsen av steinarkitekturen, og at dette gjenspeiler moderne tids tilskrivelse av et renessansegeni som opphavsmann; ettertiden framstilt Imhotep som «egypternes Leonardo.»Romer, John (2013): A History of Ancient Egypt From the First Farmers to the Great Pyramid, Penguin, s. 294-295 Som en opphavsmann til den egyptiske kulturen varte det idealiserte framstillingen av Imhotep til godt inn i ptolemeerisk tid. Den egyptiske historikeren Manetho krediterte ham i sitt verk Aigyptiaka for å ha oppfunnet bygging med tilhogd stein under kong Djoser, men han var faktisk ikke den første som bygde med stein. Vegger, gulv, overliggere og sidekarmer av stein hadde blitt gjort sporadisk under arkaisk tid, skjønt det er riktig at konstruksjonen av et bygg i størrelsen av en trappepyramide gjort helt i tilhogd stein hadde ikke blitt gjort tidligere. Før Djosers tid ble faraoene gravlagt mastabagraver.

 Medisin 
Imhotep har blitt beskrevet som en betydelig figur innen oldtidens egyptiske medisin, og fremmet særskilt av James Breasted som forfatter av en medisinsk avhandling som er bemerkelsesverdig for å være blottet for magisk tenking og besvergelser: den såkalte Edwin Smith-papyrusen (navngitt etter en forhandler på 1800-tallet) som inneholdt anatomiske observasjoner, sykdommer, og behandlinger. Den bevarte kopien av papyrusen ble antagelig skrevet en gang rundt 1700 f.Kr. men kan igjen være en kopi av tekster skrevet rundt et tusen år tidligere. Imidlertid er tilskrivelsen av forfatterskapet spekulativ. Egyptologen James Peter Allen uttalte at «Grekerne likestilte ham med deres egen gud for medisin, Asklepios, skjønt ironisk nok er det ingen bevis for at Imhotep selv var en lege.»Allen, James Peter (2005): The Art of Medicine in Ancient Egypt, Yale University Press, ISBN 9780300107289, s. 12. Ikke desto mindre beskrev den kanadiske legen, William Osler, Imhotep som den virkelige «medisinens far», og som «den første legefigur som står klart ut fra antikkens tåke.»Osler, William (1913): The Evolution of Modern Medicine, Gutenberg.org. Som e-bok

 Opphøyd til gud 
To tusen år etter sin død ble Imhoteps status opphøyd til en gud av medisin. Han ble identifisert eller assosiert med Tot, guden for arkitektur, matematikk, medisin og en beskytter av skrivere. Imhoteps kult ble slått sammen med hans tidligere skytsgud. Han ble også assosiert med Amenhotep, sønn av Hapu, som var en annen arkitekt i regionen Theben som ble opphøyd til gud, og hvor de ble dyrket som «brødre» i templene dedisert til Tot og senere i Hermopolis som følge av det synkretistiske konseptet til Hermes-Tot,Boylan, Patrick (1922): Thoth or the Hermes of Egypt: A Study of Some Aspects of Theological Thought in Ancient Egypt, Oxford University Press, s. 166–168Lichtheim, M. (1980): Ancient Egyptian Literature, 3, The University of California Press, s. 104 et konsept som førte til en annen synkretistisk forestilling, den om Hermes Trismegistos og hermetisme. Imhotep ble som nevnt også knyttet til grekernes egen legegud Asklepios.

Av detaljer om hans liv har svært lite overlevd, bortsett fra tallrike statuer og statuetter. En del av dem viser ham som en ordinær mann som er enkelt kledd. Andre viser ham som en vismann sittende på en stol med rull papyrus på knærne eller under en arm. Langt senere, etter at han ble erklært som en gud, viste hans statuer en gud med skjegg, stående, og bærende på et septer og et ankh-symbol. Imhoteps berømmelse i tusener år etter hans død var ble minnet ved at skriverne skvettet noe noen dråper med vann til hans minne før de begynte å blande deres blekk.Romer, John (2013): A History of Ancient Egypt, Penguin, s. 294

 Referanser 

 Litteratur 
 Asante, Molefi Kete (2000): The Egyptian philosophers : ancient African voices from Imhotep to Akhenaten. Chicago: African American Images. ISBN 0-913543-66-7.
 Cormack, Maribelle (1965): Imhotep: Builder in Stone. New York: Franklin Watts.
 Dawson, Warren R. (1929): Magician and Leech: A Study in the Beginnings of Medicine with Special Reference to Ancient Egypt. London: Methuen.
 Garry, T. Gerald (1931): Egypt: The Home of the Occult Sciences, with Special Reference to Imhotep, the Mysterious Wise Man and Egyptian God of Medicine. London: John Bale, Sons and Danielsson.
 Hurry, Jamieson B. (1978): Imhotep, 2. utg., New York: AMS Press. ISBN 0-404-13285-5.
 Risse, Guenther B. (1986): «Imhotep and Medicine—A Reevaluation» i: Western Journal of Medicine. 144, s. 622–624.
 Wildung, Dietrich (1977): Egyptian Saints: Deification in Pharaonic Egypt. New York University Press. ISBN 0-8147-9169-7.

 Eksterne lenker 

 «Imhotep (2667 BC - 2648 BC)», BBC History''

Kategori:Egyptiske guder
Kategori:Egyptere fra oldtiden
Kategori:Egyptiske arkitekter
Kategori:Egyptiske leger