Forskjellsbehandling

Forskjellsbehandling, eller diskriminering, er et sosialt og politisk fenomen som innebærer at en person ikke kan nyte sine menneskerettigheter eller andre juridiske rettigheter på lik linje med andre på grunn av en urettferdig forskjell i politikk, lov eller handling. «What drives discrimination and how do we stop it?», Amnesty International. Sitat: «Discrimination occurs when a person is unable to enjoy his or her human rights or other legal rights on an equal basis with others because of an unjustified distinction made in policy, law or treatment.» I begrepet er det forstått at adskillelse og seperasjon betyr noe negativt for den berørte personen.«Vad är diskriminering?», Svenska Amnesty På arbeidsplassen betyr diskriminering å behandle mennesker annerledes eller mindre gunstig på grunn av egenskaper som ikke er relatert eller knyttet til deres fortjenester eller jobbkrav. United nations Global Compact: «Principle 6: Labour», United Nations

Det betraktes som diskriminerende å differensiere eller å gjøre forskjell på grunnlag av slike egenskaper som anses som medfødte, ervervede eller noen ganger utvalgte og grunnleggende for den kulturelle identiteten. Slike egenskaper kalles grunnlag for diskriminering og forskjellsbehandling. Det kan handle om for eksempel kjønn, etnisitet, rase, seksuell legning eller religion. Discrimination: What it is, and how to cope, American Psychological Association. 31. oktober 2019. Sitat: «Discrimination is the unfair or prejudicial treatment of people and groups based on characteristics such as race, gender, age or sexual orientation.» Det kan også handle om for eksempel hudfarge,U.S. Equal Employment Opportunity Commission: «Race/Color Discrimination». Myndighetsinformasjon. U.S. Equal Employment Opportunity Commission alder,Equality and Human Rights Commission (i England, Skottland og Wales) (17. februar 2020): «Age discrimination» . Myndighetsinformasjon. Equality and Human Rights Commission inntekt,NYC Commission on Human Rights: «Source of Income Discrimination». Myndighetsinformasjon. NYC Commission on Human Rights kaste,Chopa, Rohit; Subramanian, Ajantha (11. februar 2022): «Caste Discrimination Exists in the U.S., Too—But a Movement to Outlaw It Is Growing», TIME. funksjonshemming, flyktningstatus, kjønnsidentitet«Diskrimineringslovgivning Prop. 88 L (2012–2013)», Regjeringen.no eller tilhørighet til urbefolkningen i et land.«Urfolk», Amnesty International Norge«FNs erklæring om urfolks rettigheter», Regjeringen.no

Diskriminering kan eksistere på et strukturelt nivå, gjennom at en stat har ulike lover for ulike grupper eller gjennom samfunnsnormen om at enkelte grupper behandles dårligere.Riksdagsförvaltningen: «Makt, integration och strukturell diskriminering», Kommittédirektiv 2004:54. Den svenske Riksdagen Burns, Tom R. (2005): «Institutionell diskriminering: Makt, kultur och kontroll över invandrares livsvillkor», Svenska social- och kommunalhögskolan vid Helsingfors universitet, diskussionspapper nr. 6 Diskriminering kan også eksistere på individnivå, ved at et individ, en myndighet, en arbeidsgiver, en organisasjon, et selskap eller en person som representerer disse, basert på sin egen oppfatning, behandler spesifikke individer forskjellig.

Både strukturell og individuell diskriminering finnes i mange land, i alle deler av verden, også i sammenhenger der diskriminering anses som galt. Noen steder har forsøk på kvotering eller annen positiv særbehandling blitt brukt til fordel for de som antas å være nåværende eller tidligere ofre for diskriminering. Disse forsøkene har ofte blitt møtt med kritikk og har noen ganger blitt kalt omvendt diskriminering.Baer, Judith (1982): «Reverse Discrimination: The Dangers of Hardened Categories», Law & Policy Quarterly. 4 (1): 71–94. doi:10.1111/j.1467-9930.1982.tb00266.x. ISSN 0265-8240.

I juridisk forstand er grensene for hva som anses som diskriminering snevrere enn hva som anses som diskriminering i dagligtale. Det kan være at enkelte sosiale områder eller kjennetegn ikke er omfattet av rettsvern mot diskriminering eller at privatpersoner. Hvilke egenskaper som anses som grunnlag for forskjellsbehandling og diskriminering er forskjellig mellom ulike land.

Etnisk diskriminering
Etnisk diskriminering er forskjellsbehandling mellom ulike etniske grupper.

Kjønnsdiskriminering

Kjønnsdiskriminering vil si å diskriminere noen på grunn av kjønn.

Omvendt diskriminering
Omvendt, i blant kalt positiv, diskriminering er særbehandling til fordel for noen. Offisielle eksempler på dette har en fra USA, der affirmative action viser til lovfesta tiltak som er gjort fra myndighetenes side for å fremme utdanning og sysselsetting for minoriteter. Andre eksempler på omvendt diskriminering er kvotering av for eksempel minoriteter eller kvinner til lederstillinger.

Tiltak mot forskjellsbehandling
De som har opplevd urettmessig forskjellesbehandling kan ta kontakt med Likestillings- og diskrimineringsombudet som håndhever likestillingsloven, diskrimineringsloven, og diskrimineringsbestemmelser i arbeidsmiljøloven og boliglovene.

Sosial ekskludering fører ofte til mentale lidelser som krever psykiatrisk behandling. Psykososial rehabilitering kan endre stigmatisering og forskjellsbehandling.Repper, J. & Perkins, R. (2006): Social Inclusion and Recovery: A Model for Mental Health Practice. Bailliere Tindall, UK. ISBN 0-7020-2601-8

Referanser

Se også
 Likebehandling
 Likestilling
 Rasisme
 Kjønnslikestilling
 Homofobi
 Positiv diskriminering
 Prisdiskriminering

 Litteratur 
 Hellum, Anne og Ketscher, Kirsten (2008): Diskriminerings- og likestillingsrett,  Gyldendal Norsk Forlag AS, ISBN 9788215012629 

Eksterne lenker
 Likestillings- og diskrimineringsombudet


Kategori:Etikk