Babels tårn

Babels tårn (hebraisk: , Migdal Bavel) er en etiologisk fortelling i Første MosebokNettbibelen: Første Mosebok 11:1-9 i Den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente) som skal forklare hvorfor verdens folk snakker forskjellige språk.Metzger, Bruce Manning; Coogan, Michael D. (2004): The Oxford Guide To People And Places Of The Bible, s. 28. Levenson, Jon D. (2004): «Genesis: Introduction and Annotations», s. 29.Graves, Robert; Patai, Raphael (1986): Hebrew Myths: The Book of Genesis], s. 315. I henhold til fortellingen snakket en forent menneskehet i generasjonene etter den store oversvømmelsen (syndfloden) et enkelt språk og utvandret østover til de kom til landet Sinear (hebraisk: , Šinʻar). Der bestemte de seg for å bygge en by og et tårn som var høyt nok til at det strakte seg opp og nådde himmelen. Gud observerte deres by og deres voksende tårn, forvirret deres språk slik at de ikke lenger kunne forstå hverandre, og spredte dem over hele kloden.

En del forskere har knyttet Babels tårn med kjente byggverk, mest kjent er Etemenanki, en ziggurat (trappepyramide) dedikert den mesopotamiske guden Marduk, som ble reist av Nabopolassar i byen Babylon ca. 610 f.Kr.Harris, Stephen L. (2002): Understanding the Bible, s. 50–51. Streck, Michael P. (2006): «Die Stadt, an deren Freuden man nicht satt wird», s. 11–28. Den store zigguraten i Babylon var 91 meter høy, et mektig byggverk i sin tid. Aleksander den store beordret den revet ca. 331 f.Kr. som forberedelse for et byggverk som hans tidlige død forhindret.Strabon: Geografika, 16.1.5. van der Spek, Robartus (2003): «Darius III, Alexander the Great and Babylonian Scholarship», s. 289–346. En fortelling i Sumer med tilsvarende elementer som i den senere bibelske fortellingen er fortalt i en tekst fra en gang på 2000-tallet f.Kr. og har fått den moderne tittelen «Enmerkar og herren av Aratta». Kramer, Samuel Noah (1968): «The 'Babel of Tongues': A Sumerian Version», s. 108–111. Babel og dens avledning «babelsk» har gått inn i norsk språk i betydningen «stor forvirring; mye ståk (særlig av prat), slik at det ikke er ørenslyd å få». «babel, «babelsk», Bokmålsordboka

 Den bibelske fortellingen 

 Etymologi 
Frasen «Babels tårn» opptrer opprinnelig ikke i Bibelen; det er alltid «byen og tårnet» () eller bare «byen» (). Den opprinnelige utledningen av navnet Babel (som også er det hebraiske navnet for Babylon) er usikker. Det stedegne, akkadiske for byen Bāb-ilim, som har betydningen «Guds port». Imidlertid er den formen og fortolkningen i seg selv antatt å være resultatet av en akkadisk folkeetymologi benyttet på en eldre form av navnet, Babilla, som har en ukjent betydning og er antagelig av ikke-semittisk opprinnelse.Day, John (2014): From Creation to Babel: Studies in Genesis 1-11, s. 179–180.Dietz Otto Edzard (2004): Geschichte Mesopotamiens, s. 121. I henhold til Bibelen fikk byen sitt navn «Babel» fra det hebraiske ordet balal i betydningen «å rote sammen» eller «å forvirre».Mckenzie, John L. (1995): The Dictionary Of The Bible, s. 73.

 Komposisjon 
 Sjanger 
Fortellingen Babels tårn er en etiologisk fortelling, det vil si en fortelling om årsaken til et fenomen. Etiologier er fortellinger som forklarer opprinnelsen til en skikk, rituale, geografisk trekk eller egenskap, navn, eller andre fenomener.Coogan, Michael D. (2009): A Brief Introduction to the Old Testament: the Hebrew Bible in its Context, s. 426 Fortellingen om Babels tårn forklarer opprinnelsen til mangfoldigheten av språkene i verden. Gud var opptatt av menneskene bedrev blasfemi ved å bygge et tårn for å unngå en andre oversvømmelse eller syndflod, slik at Gud forvirret menneskene tale slik at de snakket ulike språk.Coogan, Michael D. (2009): A Brief Introduction to the Old Testament: the Hebrew Bible in its Context, s. 51 Således ble menneskene delt inn i forskjellige språksamfunn og kunne ikke lenger forstå hverandre.

 Temaer 
Fortellingens tema er en tevling mellom Gud og menneskene opptrer andre steder i Første Mosebok, i fortellingen om Adam og Eva og Edens hage.Harris, Stephen L. (1985): Understanding the Bible: A Reader's Introduction En jødisk fortolkning fra 100-tallet e.Kr. er gitt av Josefus og som forklarer konstruksjonen av tårnet som en hybrisk, overmodig handling av menneskene, en utfordring mot Gud beordret av den arrogante tyrannen Nimrod.Josefus: Ioudaike archaiologia (Jødisk forhistorie), kapittel 4: «Concerning The Tower of Babylon, and The Confusion of Tongues» Det er imidlertid en del samtidige utfordringer av denne klassiske tolkningen. Hiebert, Theodore (2007): «The Tower of Babel and the Origin of the World's Cultures», s. 29–58. Denne tolkningen av teksten forstår Guds handlinger ikke som en straff for stolthet, men som en etiologi på kulturelle forskjeller, og framstiller Babel som sivilisasjonens krybbe.«Lessons from the Cradle of Civilization», The Wisdom of KabbalahInowlocki, Sabrina (2006): «Josephus' Rewriting of The Babel Narrative (GEN 11:1-9)»], s. 169-191

 Forfatter og kildekritikk 
Tradisjonen som tilskriver hele Tora/Pentateuk (de fem Mosebøkene) til Moses, men på slutten av 1800-tallet ble dokumenthypotesen fremmet av Julius Wellhausen.Blenkinsopp, Joseph (1995): «Introduction to the Pentateuch», s. 310 Denne hypotesen foreslår fire kilder: J, E, P og D. Det etiologiske vesen til fortellingen om Babels tårn er betraktet som typisk for J. I tillegg er det bevisste ordspillet på byen Babel, og støyen fra menneskene «babling/babbel» funnet i det hebraiske ordet, som det også er i det norske,«babbel», Bokmålsordboka og er betraktet som typisk for J (Jahvistkilden).

 Sumeriske og assyriske paralleller 
Det eksisterer en eldre, sumerisk myte som er tilsvarende som Babels tårn. Den er kalt «Enmerkar og herren av Aratta», hvor Enmerkar av Uruk bygde en enorm ziggurat i Eridu og krevde en tributt av kostbart materiale fra Aratta for dens konstruksjon. Ved et tidspunkt siterte en besvergelse som tryglet guden Enki om å gjenopprette (eller i Kramers oversettelse, å avbryte) den språklige enheten til de befolkede områdene — navngitt som Shubur, Hamazi, Sumer, Uri-ki (Akkad), og Martulandet, «hele universet, de godt bevoktede folkene — må de alle påkalle Enlil samme i ett språk.» «Enmerkar and the lord of Aratta: composite text», Electronic Text Corpus of Sumerian Literature. Linje 145f.: an-ki ningin2-na ung3 sang sig10-ga den-lil2-ra eme 1-am3 he2-en-na-da-ab-dug4.

I tillegg er det ytterligere en assyrisk myte, datert fra rundt 700-tallet f.Kr. under det nyassyriske rike (911-605 f.Kr.) som har et antall likheter med den senere bibelske fortellingen om Babels tårn.«Gateway to the Heavens: The Assyrian Account to the Tower of Babel», Ancient Origins.

Etemenanki (sumerisk i betydningen «tempelet for etableringen av himmelen og jorden») var navnet på en ziggurat dedikert til guden Marduk i byen Babylon. Den ble ombygd på 500-tallet f.Kr. av nybabylonske herskere som Nabopolassar og Nebukadnesar II. I henhold til moderne forskere som Stephen L. Harris er den bibelske fortellingen om Babels tårn sannsynligvis påvirket av Etemenanki under jødenes babylonske fangenskap.

 Referanser 

 Litteratur 
 Blenkinsopp, Joseph (1995): «Introduction to the Pentateuch», i: Keck, Leander E., red.: The New Interpreter's Bible, Nashville: Abingdon Press, ISBN 9780687278145
 Coogan, Michael D. (2009): A Brief Introduction to the Old Testament: the Hebrew Bible in its Context. Oxford University Press. ISBN 9780195332728.
 Day, John (2014): From Creation to Babel: Studies in Genesis 1-11, Bloomsbury Publishing, ISBN 978-0-567-37030-3
 Dietz Otto Edzard (2004): Geschichte Mesopotamiens. Von den Sumerern bis zu Alexander dem Großen, München: Beck
 Graves, Robert; Patai, Raphael (1986): Hebrew Myths: The Book of Genesis, Random House, ISBN 9780795337154, s. 315.
 Harris, Stephen L. (2002): Understanding the Bible. McGraw-Hill, ISBN 9780767429160, s. 50–51.
 Hiebert, Theodore (2007): «The Tower of Babel and the Origin of the World's Cultures», Journal of Biblical Literature. 126 (1), doi:10.2307/27638419, JSTOR 27638419.
 Inowlocki, Sabrina (2006): «Josephus' Rewriting of The Babel Narrative (GEN 11:1-9)», Journal for the Study of Judaism in the Persian, Hellenistic, and Roman Period, 37 (2)
 Kramer, Samuel Noah (1968): «The 'Babel of Tongues': A Sumerian Version», Journal of the American Oriental Society. 88 (1)
 Levenson, Jon D. (2004): «Genesis: Introduction and Annotations», i: Berlin, Adele; Brettler, Marc Zvi, red.: The Jewish Study Bible, Oxford University Press, ISBN 9780195297515
 Mckenzie, John L. (1995): The Dictionary Of The Bible, Simon and Schuster, ISBN 978-0-684-81913-6
 Metzger, Bruce Manning; Coogan, Michael D. (2004): The Oxford Guide To People And Places Of The Bible, Oxford University Press, ISBN 978-0-19-517610-0
 Streck, Michael P. (2006): «Die Stadt, an deren Freuden man nicht satt wird», Damals, s. 11–28.
 van der Spek, Robartus (2003): «Darius III, Alexander the Great and Babylonian Scholarship», Achaemenid History. Leiden: Nederlands Instituut voor het Nabije Oosten. XIII

 Eksterne lenker 

Babel In Biblia: The Tower in Ancient Literature  av Jim Rovira
The Tower of Babel, Our People: A History of the Jews
The tower of Babel , Livius.org

Kategori:Babylonia
Kategori:Guvernementet Babil
Kategori:Det gamle testamente
Kategori:Bibelske ord og uttrykk
Kategori:tårn