Danmarks geografi

Danmark er det minste og sørligste av de nordiske landene, like nord for sitt eneste naboland, Tyskland, sørvest for Sverige og sør for Norge. Danmark regnes som et skandinavisk land, selv om det ikke hører til Den skandinaviske halvøy. Vest for Danmark ligger Nordsjøen, mens Østersjøen ligger i sørøst. Mellom Danmark og Sverige ligger Øresund og Kattegat, mens Skagerrak skiller Danmark fra Norge.

Danmark består av halvøya Jylland og 443 navngitte øyer. Av disse er 76 øyer bebodde og de største er Sjælland, Vendsyssel-Thy og Fyn. Øya Bornholm ligger øst for resten av landet i Østersjøen. Mange av de større øyene er forbundet med broer. Øresundbroa knytter Sjælland til Sverige, Storebæltbroa knytter Fyn til Sjælland, og Lillebæltbroa knytter Fyn til Jylland. Ferjer og småfly knytter sammen de mindre øyene. De største byene i Danmark er København (på Sjælland), Århus, Aalborg og Esbjerg (i Jylland) og Odense (på Fyn). Sammen med Ekvatorial-Guinea er Danmark det eneste landet som er forbundet til et kontinent, der hovedstaden ligger på en øy.

Det nordligste punktet i Danmark regnes for å være Skagen og Grenen, men det faktisk nordligste punktet er Nordstrand litt vest for Grenen. Grenen vender mot øst snarere enn mot nord. Det sørligste punktet er Gedser Odde (den sydlige spissen av øya Falster). Det vestligste punktet er Blåvandshuk, og det østligste er Østerskær, som er en del av Ertholmene 18 km nordøst for Bornholm. Avstanden fra øst til vest er 452 km, og fra nord til sør 368 km.

Danmark er et flatt land med lite høydevariasjon. Gjennomsnittshøyden til landet er bare 31 meter over havet, og det høyeste naturlige punktet er Møllehøj, med 170,86 meter. Andre åser i samme området sørvest for Århus er Yding Skovhøj på 170,77 meter og Ejer Bavnehøj med 170,35 meter. Det laveste punktet er Lammefjord som ligger 7 meter under havoverflaten.

De mange øyene i Danmark gjør at landet har en lang kystlinje, 7 314 km. Nesten alle områder av Danmark ligger nær kysten, og ingen områder er mer enn 52 km fra havet. Den eksakte størrelsen til Danmark er vanskelig å avgjøre fordi havet konstant eroderer kystlinjen, samtidig som innbyggerne gjør mottiltak. På sørvestsiden av Jylland varierer tidevannet med mellom 1 og 2 meter, og kystlinjen flytter seg innover og utover med 10 km hver dag.

240px|thumb|Danmark sett fra verdensrommet

 Klima 
Klimatisk kan man nesten se på Danmark som en øy med vann på alle kanter. Man kan regne med litt nedbør med noen dagers mellomrom, men det er sjelden snakk om store mengder. Lavtrykk går inn i Nordsjøen og gir innimellom kraftig vind på vestkysten av Jylland om høsten og vinteren, og innimellom kan kald luft fra Arktis eller Sibir gi minusgrader i hele landet selv på dagtid. Danmark har ikke de store landmassene rundt seg som nabolandene i sør har, og får derfor sjelden like høye temperaturer på sommerstid som disse landene. Så selv klare og fine sommardager byr på fine temperaturar uten at det blir ubehagelig varmt. De kraftigste regnbygene kan man vente seg sent på sommeren og tidlig på høsten, og tordenvær er ikke helt uvanlig på denne tiden. Fra slutten av oktober begynner det å bli skyet og mørkt.

Miljø og natur
 Naturressurser
 Petroleum, naturgass, fisk, salt, kalkstein, stein, grus og sand

 Naturfarer
 Flom truer enkelte områder av landet, som deler av Jylland og sørkysten av Lolland, som er beskyttet av diker.

 Miljøproblemer
 Luftforurensning, hovedsakelig fra biler og kraftverk. Nitrogen- og fosforforurensning av Nordsjøen. Drikke- og overflatevann har blitt forurenset av avfall fra dyrehold og sprøytemidler. 
 Miljøvernsavtaler
 Delaktig i avtaler som omhandler: Luftforurensning, Antarktis-avtalen, biologisk mangfold, klimaendringer, ørkenspredning, utryddingstruede dyrearter, miljømodifisering, miljøfarlig avfall, havrett, dumping av avfall til havs, bevaring av marint liv, forbud mot atomprøvesprenginger, vern av ozonlaget, skipsforurensning, tropisk tømmer, våtmarksområder, hvalfangst. 
 Signert, men ikke stadfestet: Luftforurensning fra vedvarende organiske stoffer, Miljøvernsavtale for Antarktis, Kyoto-avtalen

Internasjonale forhold
Krangel med Island om hvor midtlinjen for fiske mellom Island og Færøyene går. 
Island, Storbritannia og Irland er i mot Danmarks krav om at kontinentalsokkelen rundt Færøyene skal vere 200 nautiske mil eller omtrent 370 km. 
Færøyene fortsetter med å arbeide mot fullstendig selvstendighet. 
Uomtvistelig suverenitetstivst med Canada om Hans Øy i Kennedykanalen mellom Ellesmereøya og Grønland.
Danmark og Polen har ikke blitt enige om hvor grensen mellom de to landene til havs går. 
Danmark utforsker omfanget av kontinentalsokkelen på Grønland i håp om at den økonomiske sonen kan utvides. Et av områdene som er utforsket er den geografiske Nordpolen.

Eksterne lenker