Kreosot

Kreosot er en fellesbetegnelse for produktene trekreosot og kulltjærekreosot. Trekreosot fremstilles av høytemperaturbehandling av bøk og andre tresorter.

Benevnelsen kreosot henviser vanligvis til kulltjærekreosot. Dette er et EPA-registrert trekonserveringsmiddel. Det destilleres fra rå koksovnstjære, og består hovedsakelig av polysykliske aromatiske hydrokarboner (PAH), men inneholder også benzen, fenoler og kresoler. Det er kreftfremkallende og fototoksisk, som betyr at det ved hudkontakt kan føre til at huden mister evnen til å motstå sollys.Gemenser, Robert «Fouroescence Induction as a Biomarker of Creosote Phototoxicity to the Aquatic Macrophyte Lemna Gibba», Environmental Toxicology and Risk Assesment, 1996, s. 163. Besøkt 21.05.2013

Trekreosot
Trekreosot er tilnærmet fargeløs eller svakt gul, oljete væske. Den lukter som røyk og smaker brent. Den har blitt brukt som desinfeksjonsmiddel, avføringsmiddel og hostemedisin, men de fleste har blitt erstattet med nyere medisiner. Den japanske medisinen Seirogan inneholder ca. 130mg kreosot per dose for en voksen, som hovedingrediens.  

Kulltjærekreosot
Ved bruk av benevnelsen kreosot menes som regel kulltjærekreosot. Den har vært mye brukt til impregnering av tre, spesielt sviller, men også til telefonstolper og deler av brukonstruksjoner i tre. Det er en tykk oljete væske, gulaktig svart i fargen. Kulltjære-produkter brukes også i medisiner til behandling av psoriasis, frastøtende middel for dyr og fugler, insektmiddel og soppmiddel. Noen anti-flass-shampooer i handelen inneholder også kulltjære-løsninger.

På grunn av sin kreftfremkallende karakter, har EU forbudt salg av kreosotimpregnert treDirektiv 2001/90/EC og krever samtidig at salget av kreosot blir forbeholdt til profesjonelle brukereDirektiv 76/769/EEC

Pipekreosot og pipebranner
Pipekreosot som dannes i piper etter brenning av tre i peisen, er forskjellig fra tre- og kulltjære-kreosot. Den er egentlig kondensert skorsteinsgass, bestående av damp og fordampede karbonmaterialer fra treet som ikke har brent skikkelig. Skorsteinsgass tenner ikke før en relativt høy temperatur er oppnådd. De fleste peiser bruker naturlige luftstrømmer og har derfor ikke en høy nok forbrenningstemperatur til å antenne fordampningene. Som en konsekvens av dette stiger skorsteinsgassen opp i pipa hvor den kondenserer og legger seg som et lag oppover skorsteinen og danner (pipe)kreosot. Jo varmere bålet i peisen er jo bedre forhindres denne avleiringen og man forhindrer i så måte det som kan lede til en pipebrann. Regelmessig feiing gjør selvsagt samme nytten.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Kreosot - spørsmål og svar  (Miljødirektoratet)
 International Chemistry Safety Card 0572
 National Pesticide Information Center – Non-CCA Wood Preservatives 
 Faktaark for Kreosot fra Storbritannias 'Departement for Business, Enterprise and Regulatory Reform'
 ATSDR creosote FAQ
 Tests of Creosoted Timber, Transactions of the American Society of Civil Engineers, vol. LXX, Dec. 1910, by W. B.  Gregory, from Project Gutenberg
 American Wood-Preservers' Association
 Creosote Council
 Status av Kreosot etter EU Directiv 98/8/EC

Kategori:Aromater
Kategori:Bygningsmaterialer
Kategori:Kjemiske forbindelser
Kategori:Insektmidler