Liste over pattedyr i Norge

Liste over pattedyr i Norge er en oversikt over pattedyr med ville bestander på norsk territorium, inkludert Svalbard og Jan Mayen, slik dette er beskrevet i Norsk Zoologisk Forenings Liste over ville pattedyr i Norge (2013).Kilde for lista er Liste over ville pattedyr i Norge  fra Norsk Zoologisk Forening, ajourført pr 2013. NZFs pattedyratlas omfatter Norges hovedland, Svalbard og de tilstøtende havområdene, og den samme geografiske avgrensingen er gjort i denne lista. Bredøre, villsvin og sørflaggermus er ikke listet opp i NZFs pattedyratlas, men artene er gjenoppdaget i Norge etter 2002, og er derfor tatt med her. Lista er sortert etter slektskap.

 Innledning 
Pattedyrenes innvandring skjedde for alle nålevende pattedyrs vedkommende etter siste istid, den faunaen som levde her mellom tidligere istider hadde enten vandret sørover eller dødd ut. Noen av dagens pattedyr er innførte til landet. De fleste artene har en sirkumpolar utbredelse i forbindelse med Nordishavet, og er tilpasset et arktisk klima. Lemen er eneste art som ser ut til å ha sin hovedutbredelse i Norge.

De tidligste innvandrerne var hvaler og seler, tett fulgt av rein, rødrev, fjellrev og menneske. Typiske skogsarter som elg, brunbjørn og mange gnager- og flaggermusarter har først kunnet etablere seg etter at landet var blitt skogkledd. Den norske pattedyrfaunaen er relativt artsfattig, men det forventes at flere nye europeiske arter vil klare å etablere seg der i framtiden. Villsvin ble utryddet i bronsealderen, nordkaper og svartrotte i historisk tid. Villsvin har vandret inn igjen fra Sverige, mens moskusfe, som var utbredt i landet i forrige mellomistid, har blitt introdusert på nytt.

Pattedyrs leveområder. Pattedyrene lever i alle slags biotoper i Norge; fra bybakgårdene til isbreen, skoggrensa og det karrige skjæret. Husmus og brunrotte er fullstendig knyttet til menneske. Også rødrev og grevling er vanlig i byer. Flere arter trives best i landbrukets kulturlandskap, som for eksempel vånd, rådyr, rødrev, grevling og piggsvin.

Mange av de større pattedyrene, som elg, hjort, brunbjørn, ulv, gaupe, mår og bever, har sin hovedutbredelse i barskog og blandingsskog, noe som er med på å underbygge den utbredte forestillingen om at «ville dyr lever i skogen». Rein, lemen, jerv og røyskatt er dyr som har sin hovedutbredelse på fjellet, det vil si over tregrensa, eller i vierbåndet opp mot tregrensa. Oteren er et kystdyr, som både trives i havet og langs strandkanten. Noen av de sjølevende pattedyrene har sin hovedutbredelse ut mot det åpne havet (som havert), mens nise og steinkobbe er kystnære. Vågehvalhunnene kan trekke inn i fjordene, men de fleste hvalene lever langt ute fra kysten.

Vernestatus. Arter som er truet av utryddelse i Norge er registrert på Norsk rødliste for arter, med en gradert vurdering som rangerer fra «hensynskrevende»/«nær truet» til «kritisk truet». Også arter hvor bestandssituasjonen er ukjent kan bli listet opp på rødlisten. Nye arter som ikke er ønsket i norsk fauna blir listet på norsk svarteliste, og slike pattedyr (villsvin, mink og mårhund) vil det normalt være tillatt å jakte på hele året. Dyrene er svartelistet fordi man frykter at bred introduksjon av arten kan ha uønskede økologiske konsekvenser.

 Insektetere (Eulipotyphla) 

 Piggsvinfamilien (Erinaceidae) Utbredelse Biotoper BestandKilde for bestandsopplysninger er Artsdatabanken; artsdatabanken.no  JaktJakt på alle landlevende virveldyr i Norge reguleres av Viltloven, hvor det som hovedprinsipp slås fast at «Som hovedregel er alt vilt fredet hvis ikke annet spesifiseres med lov». Det innebærer at alle pattedyr er fredet, med mindre det er fastsatt jakttid på dem. Noen arter er det allikevel lov til å felle som skadevilt, dvs når dyra utøver skade på eiendom. For å skille mellom dyr som er aktivt fredet av bestandshensyn og de som er (automatisk) fredet fordi det ikke finnes behov eller interesse for jakt, brukes i denne kolonnen begrepene Jaktbar, Fredet, Jaktes som skadevilt og Uaktuelt. Piggsvin Erinaceus europaeus Sør- og Midt-Norge opp til Nordland Skog og kulturlandskap Livskraftig bestand, men i tilbakegang siden 1970-tallet Uaktuelt Spissmus (Soricidae) Knøttspissmus Sorex minutissimus Kjent fra Øst- og Midt-Norge samt Nordland, men utbredelsen er trolig langt større Skog opp til bjørkebeltet Bestanden antatt livskraftig, men kunnskapen er mangefullIsaksen, K., Syvertsen, P.O., Kooij, J. van der & Rinden, H. (red.) (1998): Truete pattedyr i Norge: faktaark og forslag til rødliste. Norsk Zoologisk Forening. Rapport 5. : 182 s. Uaktuelt Dvergspissmus Sorex minutus Spredt over hele landet, ikke registrert i Lofoten Fra kyst til fjell Usikker, trolig tallrik Uaktuelt Lappspissmus Sorex caecutiens Kun registrert i Finnmark Fjell og fjellskog Usikker, trolig tallrik Uaktuelt  Krattspissmus Sorex araneus Hele landet Fra kyst til høyfjell Tallrik Uaktuelt Taigaspissmus Sorex isodon Kun regisrert i Nordland og Hedmark Usikker, trolig skog og fjellskog På Norsk rødliste for arter grunnet manglende data Uaktuelt  Vannspissmus Neomys fodiens Hele landet bortsett fra Finnmarkskysten Bekkefar og vassdrag Tallrik, men internasjonalt er bestanden antatt minskende UaktueltHusspissmus Crocidura russula Fem dyr er funnet forskjellige steder i Rogaland Bebygde strøk Ingen opplysninger fra Artsdatabanken Uaktuelt

 Flaggermus (Chiroptera) 

 Glattnesefamilien (Vespertilionidae) Utbredelse Biotoper Bestand Jakt Vannflaggermus Myotis daubentonii Sør-Norge nord til Møre og Romsdal, nord i HedmarkNorsk Zoologisk Forenings flaggermusgruppe  Lavtliggende strøk. Jakter ofte over elver og vann TallrikFlaggermus i skog - Norsk Zoologisk Forening (PDF)  Uaktuelt Børsteflaggermus Myotis nattereri Oslo og Hadeland UkjentNorsk Zoologisk Forenings flaggermusgruppe  Kun ett bekreftet funn i Norge (Oslo, 1961); også sett på Hadeland 2010VG 18.3.2010 Uaktuelt Skjeggflaggermus Myotis mystacinus Sør-Norge opp til Trøndelag LavlandetNorsk Zoologisk Forenings flaggermusgruppe  Ukjent, arten er vanskelig å skjelne fra skogflaggermusNorsk Zoologisk Forening  Uaktuelt Skogflaggermus Myotis brandtii Sør-Norge nord til Verdal Barskog Hensynskrevende Uaktuelt Skimmelflaggermus Vespertilio murinus Sør-Norge nord til Møre og Romsdal Svært varierende Hensynskrevende Uaktuelt Nordflaggermus Eptesicus nilssonii Hele landet bortsett fra Finnmarksvidda Åpne områder, gjerne også bebyggelse Tallrik i Sør-Norge Uaktuelt Sørflaggermus Eptesicus serotinus Få funn sørvest i landet  Svært få observasjoner Uaktuelt Storflaggermus Nyctalus noctula Rundt Oslofjorden samt på Finnøy i Rogaland Gammel løvskog På Norsk rødliste for arter grunnet manglende data, trolig sjeldenAhlén, I. & Tjernberg, M. (red.) (1996): Rödlistade ryggradsdjur i Sverige – Artfakta. (den svenske rødlisten) ArtDatabanken, SLU, Uppsala. 335 sider. Uaktuelt Dvergflaggermus Pipistrellus pygmaeusArten ble skilt fra tusseflaggermus (Pipistrellus pipestrellus) i 1997. "DNA answers the call of pipistrelle bat species" i Nature 387, 138-139 (8 May 1997) Sør-Norge nord til Møre og Romsdal Løvskog og kulturlandskap Vanlig, men kan være hensynskrevende grunnet store enkeltkolonier.  Uaktuelt Trollflaggermus Pipistrellus nathusii Vestlandet, forekommer muligens også sør og øst i landet Ukjent  På Norsk rødliste for arter grunnet manglende data.Muligens er arten en nykommer i Norge. Ref Höjer, J. (1995): Hotade djur och växter i Norden. TemaNord no 1995:520, Nordisk ministerråd, København. side 114 og 142.  Uaktuelt Brunlangøre Plecotus auritus Lavlandet i hele Sør-Norge nord til Trondheim Skog Tallrik Uaktuelt Bredøre Barbastella barbastellus Akershus og Vestfold Knyttet til gammel løvskog Sjelden i hele leveområdet. Regnet som utdødd i Norge fram til den ble registrert i 2008.Norsk Zoologisk Forening (2008): Bredøreflaggermusa ikke utdødd likevel! (nettside)  Ett eller to individer observeres nesten hver vinter. Uaktuelt

 Klovdyr (Artiodactyla) 

 Svinefamilien (Suidae) Utbredelse Biotoper Bestand Jakt Villsvin Sus scrofa Hedmark, Akershus og Østfold mot svenskegrensenVillsvin fantes i Norge fram til bronsealderen, arten innvandret på ny fra Sverige på 2000-tallet Skog Sjelden, streifdyr Svartelistet, fri jakt hele året Oksefamilien (Bovidae)  Moskusfe Ovibos moschatus Dovre og FemundsmarkaMoskusfe fantes i Norge før siste istid, innført i 1920-årene og igjen i 1950-årene Snaufjell og fjellskog Sjelden Fredet, ingen jakt Hjortedyr (Cervidae) Dåhjort Dama dama Hankø og Østfold øst for Glomma Åpne kulturlandskap og skog Sjelden, ville dyr er rømt fra viltfarmer September–desember Hjort Cervus elaphus Kysten fra Rogaland til Nordland, mest tallrik på Vestlandet Løvskog Tallrik Hjortejakt september–novemberØkende, 32 000 i 2007ssb.no/hjortejakt Elg Alces alces Hele landet, minst tallrik på Vestlandet Barskog Tallrik, noen steder overpopulasjon Elgjakt september–oktoberCa. 30–35 000 dyr årligssb.no/elgjakt Rådyr Capreolus capreolus Hele landet, i nyere tid også Finnmark Nær kulturlandskap Tallrik Jakttid september–desemberCa. 30 000 dyr årlig Rein Rangifer tarandus Fjellene i Sør-Norge, tam rein finnes fra Femunden til Finnmark. En egen underart, svalbardrein, finnes på Svalbard Høyfjell Tallrik Villreinjakt august–september i 18 områder5–8000 dyr årligssb.no/reinjakt

 Hvaler (Cetacea) 

 Nebbhvaler (Ziphiidae) Utbredelse Biotoper Bestand Jakt Nordspisshval Mesoplodon bidens Nordsjøen, Sørvestlandet Dyphav i Nord-Atlanteren På Norsk rødliste for arter pga. manglende data Fredet, ingen jakt Nebbhval Hyperoodon ampullatus Utenfor kontinentalsokkelen fra Møre til Svalbard Kalde områder i Nord-Atlanteren Sikker bestandssituasjon i Norgeartsdatabanken.no Fredet, ingen jakt Blekhodenebbhval Ziphius cavirostris Ett sykt individ skutt ved Sotra Tempererte og tropiske farvann På Norsk rødliste for arter pga. manglende data Fredet, ingen jakt Narhvaler (Monodontidae)  Hvithval Delphinapterus leucas Arktis, Svalbard, FinnmarkStreifdyr langs hele kysten  Sirkumpolar, kan vandre inn i elver På Norsk rødliste for arter pga. manglende data Fredet, ingen jakt Narhval Monodon monoceros Arktis, SvalbardStreifdyr langs Finnmark Polhav På Norsk rødliste for arter pga. manglende data Fredet, ingen jakt Spermhvaler og dvergspermhvaler (Physiteroidea)  Spermhval Physeter catodon Fra Møre til Svalbard Tempererte hav Vanlig Fredet, ingen jakt Niser (Phocoenidae)  Nise Phocoena phocoena Langs hele kysten Kystnære strøk Tallrik. Sårbar internasjonalt. Fredet, ingen jakt Delfiner (Delphinidae)  Spekkhogger Orcinus orca Nordsjøen, observert langs hele norskekysten Polhav og subpolare hav Tallrik Fredet, ingen jakt Stripedelfin Stenella coeruleoalba Streifdyr, Skagerrak Tropiske og tempererte hav Sårbar internasjonalt Fredet, ingen jakt Gulflankedelfin Delphinus delphis Sporadisk fra Jæren til Troms Tropiske og tempererte hav Sjelden Fredet, ingen jakt Tumler Tursiops truncatus Streifdyr, Sørvestlandet Tropiske og tempererte hav Sårbar internasjonalt Fredet, ingen jakt Kvitskjeving Lagenorhynchus acutus Vestlandet  Subpolar og temperert sone i Nord-Atlanteren Sikker bestandssituasjon i Norgeartsdatabanken.no Fredet, ingen jakt Kvitnos Lagenorhynchus albirostris Kysten fra Trøndelag til Svalbard Hav og kyst Vanlig Fredet, ingen jakt Arrdelfin Grampus griseus Vanlig i Stillehavet Tropiske og tempererte hav  Kun streifdyr ved sørvestlandet Fredet, ingen jakt Grindhval Globicephala melaena Fra Jæren til Troms Hav og kyst Vanlig Fredet, ingen jakt Retthvaler (Balaenidae) Nordkaper Balaena glacialis Nordvestatlanteren. Tempererte hav Utryddet i Nordøstatlanteren, kun streifdyr ved NorgeGlobal bestand anslås til 300–350 dyr. Ett individ observert ved Island 1987, og ett muligens ved Jan Mayen 1967. Ref Norges dyr. Pattedyrene 2. 1990. Ett individ ble observert og fotografert ved Kvænangen i 1999. Ref vg.no Fredet, ingen jakt Grønlandshval Balaena mysticetus Arktis, Svalbard, Finnmark Langs isen Rødlistet: «Kritisk truet» Fredet, ingen jakt Finnhvaler (Balaenopteridae)  Vågehval Balaenoptera acutorostrata Oslofjorden til Svalbard Hav, hunner kan trekke inn i fjordene Tallrik Kvotejakt fastsettes for 5 år av gangen av Fiskeridept. Seihval Balaenoptera borealis Agder til Finnmark Tempererte hav Tallrik Fredet, ingen jakt Finnhval Balaenoptera physalus Vestlandet til Svalbard Dypt hav Sikker bestandssituasjon i NorgeSårbar internasjonalt. Fredet, ingen jakt Blåhval Balaenoptera musculus Vestlandet til Svalbard Åpent hav, sjelden ved kyst sør for Lofoten Bestanden nesten utryddet under hvalfangst, Rødlistet: «Nær truet» Fredet, ingen jakt Knølhval Megaptera novaeangliae Fra Oslofjorden til Svalbard Tempererte og polare hav Sikker bestandssituasjon i NorgeSårbar internasjonalt. Fredet, ingen jakt

 Rovpattedyr (Carnivora) 

 Kattedyr (Felidae)  Utbredelse Biotoper Bestand Jakt Gaupe Lynx lynx Finnes spredt over hele landet Skog Rødlistet: «Sårbar» Fredet, rovviltnemndene fatter vedtak om kvotejakt i hver enkelt forvaltningsregion Hundedyr (Canidae)  Ulv Canis lupus Tidligere hele landet, i dag begrenset til Østlandet, som en del av en felles norsk-svensk stamme. Streifindivider fra den russiske stammen forekommer. Hovedsakelig knyttet til skog Rødlistet: «Kritisk truet», færre enn 30 dyr Fredet. Dir. for naturforvaltn. utsteder lisensjakt, trolig utstrakt illegal jaktWabakken & al. (2008): Ulv i Skandinavia vinteren 2007–2008 – foreløpig statusrapport. [Høgskolen i Hedmark] pdf Gullsjakal Canis aureus Den første observasjonen av gullsjakal ble tatt av et viltkamera i Ildskog ved Lakselv i Finnmark i 2021. Hovedsakelig knyttet til skog Forløpig antageilg kun streifdyr. Den har innvandret selv og er dermed beskyttet og ikke en fremmedart. Mårhund Nyctereutes procyonoides   Grensetraktene mot Finland og Russland Barskog Sjelden, foreløpig kun streifdyr Svartelistet, fri jakt året rundt Rødrev Vulpes vulpes Over hele landet Kan leve i nær sagt alle biotoper, inkludert storbyer VanligEtter en epidemi av reveskabb ca. 1990 var bestanden lav, men rødrev er nå et vanlig dyr igjen. Jaktbar juli–april 16–21 000 dyr årlig. Fjellrev Alopex lagopus  Finse, Dovre, Nord-Norge og Svalbard Snaufjell- og tundraområdet Rødlistet: «Kritisk truet» Fredet, ingen jakt Mårfamilien (Mustelidae)  Røyskatt Mustela erminea Hele landet Fra kyst til høyfjell Vanlig Jaktbar (jaktes som pelsvilt) august–mars Snømus Mustela nivalis Hele landet Høyfjell og fjellskog Vanlig Uaktuelt Mink Mustela vison Hele landet Innført som pelsdyr i 1920-åra Knyttet til vann og vassdrag Tallrik  Svartelistet, fri jakt året rundt Ilder Mustela putorius Trolig begrenset til Østlandet Knyttet til skog- og kulturlandskap På Norsk rødliste for arter pga. manglende data Uaktuelt Mår Martes martes Hele landet Skog Vanlig Jaktbar (som pelsvilt) november–mars Jerv Gulo gulo Nord-Norge til Femunden og fjellområdene Dovre, Rondane, Reinheimen og Snøhetta Knyttet til snaufjell og fjellskog Rødlistet: «Sterkt truet» Fredet, men jakt ved hiuttak og lisensfelling. Åtejakt og hagle er tillattBrainerd & al. (2008): Jakt på jerv i Norge. Norges jeger- og fiskerforbund og NINA.  Grevling Meles meles Hele landet bortsett fra Nordland Skog og kulturlandskap Vanlig Jaktbar august–januar Oter Lutra lutra Nesten utryddet i 1970-åra, finnes i dag langs kysten fra Finnmark til Nord-Møre Kyst Rødlistet: «Sårbar» Fredet, skytes som skadevilt i oppdrettsanlegg for fisk  Bjørner (Ursidae)  Brunbjørn Ursus arctos Små grupper i Finnmark, Nordland / Nord-Trøndelag og Hedmark Barskog Rødlistet: «Sterkt truet»Under 100, men del av større nordisk stamme Fredet. Lisensfelling av slagbjørn, lisensjakt i Sør-Varanger Isbjørn Ursus maritimus   Svalbard Arktiske strøk Rødlistet: «Sårbar» Fredet. Skadedyr kan felles

 Seler (Pinnipedia) 

 Hvalross (Odobenidae) Utbredelse Biotoper Bestand JaktFor noen selarter drives det også kommersiell selfangst, men dette foregår ikke i norske kystområder Hvalross Odobenus rosmarus Jan Mayen og Svalbard, streifdyr sør langs Finnmarkskysten Langs iskanten i polare hav Bestanden i Atlanterhavet er liten, den norske bestanden regnes som sårbar Fredet, ingen jakt Selfamilien (Phocidae)  Steinkobbe Phoca vitulina Langs hele kysten Knyttet til kyststrøk Den norske bestanden regnes som sårbar Seljakt januar–april og august–september Ringsel Phoca hispida Hovedsakelig Jan Mayen og Svalbard, streifdyr sør til Mørekysten Aktisk hav, havis. Forekommer i ferskvann (ikke i Norge) Tallrik i sine hovedutbredelsesområder Seljakt januar–september  Grønlandssel Phoca groenlandica Jan Mayen og Svalbard Knyttet til is i Nordishavet Tallrik Seljakt januar–september Storkobbe Erignathus barbatus Hovedsakelig Barentshavet, streifdyr langs Finnmarkskysten Hav og kyst Tallrik Fredet i norske farvannHavert Halichoerus grypus Fra Rogaland til Finnmark, tettest i Sør-Trøndelag og på Helgeland.  Kolonier på havskjær. Kan trekke inn i fjordene om vinteren Tallrik Seljakt januar–september   Klappmyss Cystophora cristata Vestisen Knyttet til havis Tallrik Tidligere ble ungene jaktet under selfangst, men den er nå fredet i norske farvann

 Haredyr (Lagomorpha) 

 Haredyr Utbredelse Biotoper Bestand Jakt Kanin Oryctolagus cuniculus Noen rømte dyr, mest rundt Oslo. Villkanin utsatt på Fedje og EdøyNorges dyr. Pattedyrene 3 (1990), s 77 I Norge knyttet til kulturlandskap Sjelden Uaktuelt Sørhare Lepus europaeus Østfold (særlig Halden) og Akershus, som streifdyr fra Sverige I Norge mest knyttet til kulturlandskap Sjelden Jaktbar september–februar Hare Lepus timidus Vanlig i hele landet De fleste biotoper fra fjæra til over tregrensa Tallrik Jaktbar september–februar 25 000 dyr årligssb.no småvilt- og rådyrjakt

 Gnagere (Rodentia) 

 Ekornfamilien (Sciuridae) Utbredelse Biotoper Bestand Jakt Ekorn Sciurus vulgaris Hele landet Barskog Vanlig. Sårbar internasjonalt.I Norsk rødliste for arter er det oppført 6 pattedyrarter som har en tilfredsstillende bestand i Norge, men som likevel er oppført på Den internasjonale rødlista: Ekorn, bever, skoglemen, knølhval, nise og finnhval Jaktbar   Beverfamilien (Castoridae) Bever Castor fiber Sørlandet, Østlandet, Trøndelag, Helgeland Vann og vassdrag Vanlig. Sårbar internasjonalt. Jaktbar 2 300 dyr årlig. Hoppemusfamilien (Dipodidae)  Bjørkemus Sicista betulina Fra Romerike i Akershus til Rana i Nordland Fuktige områder med tett vegetasjon Ukjent; ingen dokumenterte truslerBJØRKEMUS Sicista betulina Pallas, 1779 zoologi.no Uaktuelt Musefamilien (Muridae)  Dvergmus Micromys minutus Et lite område i Eidskog Områder med høy gress- og urtevegetasjon Hensynskrevende, registrert som ny art i Norge i 2001 Uaktuelt Storskogmus Apodemus flavicollis Sør-Norge nord til Trøndelag, mangler tilsynelatende på deler av Vestlandet Skog, kulturlandskap og bebygde strøk Tallrik, forekommer ofte som mus innomhus Felles som skadedyr Småskogmus Apodemus sylvaticus Sør-Norge nord til Trøndelag Kulturlandskap og bebygde strøk Tallrik, trolig den vanligste musearten i bebygde strøk Felles som skadedyr Husmus Mus musculus/domesticus Hele landet utenom Finnmark Knyttet til mennesker Tallrik, men i tilbakegang på grunn av konkurranse med skogmusene Felles som skadedyr Brunrotte Rattus norvegicus I bebygde strøk, særlig rund byer over hele landetBrunrotte kom til Norge på 1300-tallet Kulturlandskap og byer, særlig tilknyttet kloakk Tallrik   Felles som skadedyr Svartrotte Rattus rattus Knyttet til bebygde strøk Kulturlandskap og byer Utdødd i Norge, trolig på 17- eller 1800-tallet Uaktuelt Hamsterfamilien (Cricetidae)  Skoglemen Myopus schisticolor Østlandet Moserik barskog Tallrik, «skoglemenår» forekommer, dog ikke i samme grad som hos lemen. Sårbar internasjonalt. Uaktuelt Lemen Lemmus lemmus Langs Langfjella Snaufjellet Vanlig. Er i «lemenår» trolig landets mest tallrike artNorge er hovedområde for artens utbredelse i verden. Uaktuelt Rødmus Myodes rutilus Nord-Norge fra Nordland og nordover Fjellskog Tallrik Uaktuelt Klatremus Myodes glareolus Sør- og Midt-Norge nord til Rana i Nordland Skog og høyfjell Tallrik Uaktuelt Gråsidemus Myodes rufocanus Hele landet Knyttet til nordlige og høyereliggende områder Tallrik, i Nord-Norge trolig den vanligste musearten Uaktuelt Vånd Arvicola amphibius Hele landet utenom Finnmarkskysten og tilsynelatende deler av Vestlandet Knyttet til kulturlandskap, særlig jordbruk Tallrik Felles som skadedyr Bisam Ondatra zibethicus Finnmark, Nordland og Nord-TrøndelagBisam innvandret østfra som rømte pelsdyr på 1950-tallet, opprinnelig nordamerikansk Vassdrag På nasjonal basis er bisamrotte sjelden, men kan opptre i tette bestander i utbredelsesområdet.  Jaktbar august–mai Markmus Microtus agrestis Hele landet Områder med gress: Enger, vidder, elvebanker Tallrik, muligens landets vanligste pattedyrart Uaktuelt Østmarkmus Microtus rossiaemeridionalis  SvalbardØstmarkmus er trolig innført til Svalbard fra Russland på midten av 1900-tallet Gresskledde skråninger under fuglefjell Vanlig i sitt leveområde.  Uaktuelt Fjellmarkmus Microtus oeconomus I høyere strøk i Sør- og Nord-Norge, mangler i Nord-Trøndelag og Nordland Vidder og fjellskog Tallrik Uaktuelt

 Pattedyrarter som tidligere har hatt utbredelse i Norge 
Utbredelsen av tidligere tiders pattedyrfauna i Norge er lite kjent, takket være istiden som etterlatt lite fossiler. Noen mer eller mindre mineraliserte knokler fra større pattedyr er identifisert og gir en pekepinn om faunaen i forrige mellomistid. Den mest kjente av disse artene er moskusfe. Et knokkelfunn av to ryggvirvler i 1913 er den direkte foranledningen til gjeninnføringen av denne arten. Knoklene er anslått til å være omkring 30 til 50 000 år gamle.

Rester av ullhåret mammut er funnet flere steder i Gudbrandsdalen, på Skreia og ved Jessheim. Karbondatering viser at funnene er 40 til 55 000 år gamle. Den norske mammuten var av den sibirske typen og har vandret inn østfra.

I torvprøver fra Finnmark som stammer fra omkring samme tid som moskus- og mammutfunnene er det funnet spor av DNA fra neshorn. Opphavet er trolig ullhåret neshorn, samme art som var utbredt i Sibir på denne tiden. Dette viser at denne arten også etter all sannsynlighet må regnes til arter som har hatt Norge son naturlig utbredelsesområde i mellomistider.


 Referanser 


Kategori:Norske naturlister