Masovia

Masovia (polsk: Mazowsze) er en historisk og geografisk region i sentrale og nordøstlige del av Polen i elven Wisłas sentrale løp. Den historiske hovedstaden i Masovia er byen Płock, mens det masoviske voivodskapets uoffisielle hovedstad er Warszawa og største byen. Regionen spenner over det nordeuropeiske lavlandet, omtrent mellom Łódź og Białystok. Gjennom århundrene utviklet Mazovia en egen subkultur med forskjellige folkemusikk, arkitektur, klesdrakt og tradisjoner som er forskjellige fra andre polakker.

Historiske Mazovia eksisterte fra middelalderen til Polens deling og besto av tre voivodskap med hovedstedene i Warszawa, Płock og Rawa. Hovedbyen i regionen var Płock,Gerson, Wojciech; Kolberg, Oskar (2009): Mazowsze: Obraz Etnograficzny, bind1, BiblioBazaar som til og med var hovedstad i Polen fra 1079 til 1138; imidlertid mistet Płock i tidlig moderne tid sin betydning for Warszawa, som ble hovedstaden i Polen. Fra 1138 ble Mazovia styrt av en egen gren av Huset Piast, og da den siste herskeren av det uavhengige hertugdømmet Mazovia døde, ble det fullstendig innlemmet i den polske kronen i 1526.

Under det polsk-litauiske samvelde ble rundt 25 % av Mazovias befolkning kategorisert som småadel.«The Polish and Lithuanian Nobility», Nobilitytitles.net Mellom 1816 og 1844 ble det mazoviske guvernement opprettet, som omfattet den sørlige delen av regionen sammen med administrative enheten Łęczyca og det sørøstlige Kujavia. De tidligere innbyggerne i Mazovia er masurere,«Mazurians - who were they? Who are they?», Krol Sielaw som siden senmiddelalderen slo seg ned i nabolandet Sør-Preussen, en region som senere ble kalt Masuria, hvor de konverterte til protestantisme i reformasjonstiden, og dermed forlot katolisismen, som deres slektninger fra Mazovia fortsatt holdt seg til.<ref>Krueger, Karl (juni 2004): «The Politics of Anxiety: Prussian Protestants and Their Mazurian Parishioners», Church History '73(2), s. 346-382</ref>

 Kultur 
 Dialekt 
Det mazovianske språket eksisterte trolig som en egen dialekt fram til 1900-tallet. Kozłowski, Felicyan Antoni (1858): Dzieje Mazowsża za panowania książat, Warszawa: Nakł. i druk S. Orgelbranda; s. 504. Sitat: «jezyk mazowiecki». Maciejowski, W.A. (1852): Piśmiennictwo polskie, od czasów najdawniejszych aż do roku 1830: z rękopisów i druków zebrawszy, w obrazie literatury polskiej historycznie skreślonym, bind 2. Nakładem i drukiem S. Orgelbranda. s. 327 Etnonymet Mazur har gitt navnet på et fonetisk fenomen kjent som på polsk kalt mazurzenie («mazurasjon»), skjønt det er også er vanlig i regionen Lille-Polen.

 Lokal mat 
Det er ingen særskilt regional mat fra Mazovia. Tidligere dominerte meierimat bondekjøkkenet. Adelsmenn brukte fjærfe, gjess, høner og ender. De mest separate mazoviske kulinariske regionene er Kurpie og Łowicz, hvor tradisjonelle retter overlever til i dag. I Kurpie tilberedes tradisjonelle retter med ingredienser samlet i skogen: bær, honning og sopp. Det er flere tradisjonelle polske retter som flaki (innmat), kluski (nudler og smultboller), som tilberedes på en annen måte enn i andre deler av Polen.«Kuchnia Mazowsza i Kurpiów», Kuchnia Polska«Potrawy mazowieckie», Kuron.com.pl

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Summer in Mazowsze, Culture.pl''

Kategori:Polske regioner
Kategori:Historiske regioner i Polen