Overkonge (Irland)

Overkonge av Irland (irsk: Ard Rí na hÉireann) er en tittel for både de mytiske kongene av Tara i førhistorisk hedensk tid, og de historiske overkonger som hadde makt (virkelig eller bare i navnet) over de andre regionale og lokale kongene. 

Den irsk historiske tradisjon i middelalderen mente at Irland hadde en overkonge (Ard Rí) basert på Tara siden de eldste tider, og tekstsamlinger som Lebor Gabála Érenn«Lebor Gabála Érenn, Books 1–8», Mary Jones' Celtic Literature Collective fra 1000-tallet, etterfulgt av tidlig moderne verk som Annalene av de fire mesterne<ref>«MS A 13 (Annals of the Four Masters)»,  Irish Script On Screen (ISOS) og Foras Feasa ar Éirinn,«Foras Feasa ar Éirinn (UCD Franciscan MS A14)», Irish Script On Screen (ISOS) hevdet å kunne spore slektslinjene til de irske overkongene. Historikeren og lingvisten John T. Koch mente at: «Selv om kongedømmet Tara var et særskilt kongedømme hvor dets beboere hadde ambisjoner om overherredømme blant kongene av Irland, er det i politiske termer usannsynlig at noen konge hadde tilstrekkelig autoritet til å dominere hele øya før 800-tallet». Koch, John (2006): Celtic Culture: A Historical Encyclopedia. ABC-CLIO; s. 1663–1664. Máel Sechnaill mac Maíl Ruanaid regnes som regel som den første historiske overkongen, selv om han møtte en del motstand.Dubhghill, Semus (2. september2016): «Death of Máel Sechnaill mac Domnaill»  Å bruke tittelen på tidligere konger regnes som anakronistisk, mens konger fra før 500-tallet generelt regnes som legendariske. Den tradisjonelle listen over overkongene er dermed en blanding av historiske fakta og legender.«Fascinating Irish Kings and Queens Who Changed History», Connolly Cove 13. desember 2022

 Bakgrunn 
Ifølge lovtraktatene var det et hierarkisk system av konger (irsk gælisk: Rí) i Irland i tidlig kristen tid og tidlig middelalder. Laveste nivå var rí túaithe, konger over en lokal túath og nærmest å regne for stammehøvdinger. Så følger ruiri, som hersker over sin egen túath og også er overordnet andre rí túaithe, og så rí ruírech, som betyr noe slikt som konge over overkonger, og som normalt refererer til en konge som hersker over en hel provins. Etter lovteksten hadde kongen av Tara, etter hvert betegnet ard rí, rang foran alle disse andre kongene. I praksis var nok denne under-/overordningsstrukturen mer kompleks på alle nivå enn lovteksten tilsa, og gjenstand for forandring etter som politiske allianser og krigslykke skiftet.

Irske krøniker som Annalene av de fire mesterne fører lister over overkonger fra 1900-tallet, de tidligste innførslene her er åpenbart mytiske.

Forskere tror i dag at tittelen overkonge er en pseudohistorisk konstruksjon fra 700-tallet, som ikke ble en politisk realitet før først på midten av 800-tallet eller enda senere. Det er vanlig å regne Máel Sechnaill mac Maíl Ruanaid som den første overkongen med reell innflytelse utenfor sitt eget område. I Ulsterannalene omtales han, som den første, som Rí hÉrenn úile, altså hele Irlands overkonge. 

Overkongedømmet vekslet mellom de forskjellige grupperingene innenfor den mektige klanen Ua Neill, etter hvert slik at det nærmest alternerte mellom klanens nordlige og sørlige gren. Dette varte ved til Brian Boru utfordret Máel Sechnaill, og overtok tittelen i 1002. Máel Sechnaill fikk tittelen tilbake etter Brians død i 1014, men fra nå av var overkongedømmet omstridt og flere klaner deltok i kampen om hvem som skulle være overkonge. Senere overkonger omtales i krønikene ofte som Rí na hÉireann co fressabra – overkonger med motstand. Det betyr at deres krav var omstridt og ikke anerkjent av et flertall.

 Liste over Irlands overkonger 
Denne listen følger Francis John Byrnes liste i boken Irish Kings and High-Kings fra 1973,Byrne, Francis John ([1973] 2001): Irish Kings and High-Kings, Dublin: Four Courts Press Ltd, 3. utg., ISBN 978-1851821969 der ikke annet er angitt. Nummerering med romertall viser til Byrne.

Overkonger av Irland dødsårkommentarerINiall NoígiallachIINath Í mac FiachrachIIILóeguire mac Néillc. 463IVAilill Molt c. 483VLughaid mac Loeguirec. 507VIMuirchertach Mac Ercae mac Eógainc. 536VIITuathal Maelgarbc. 544VIIIDiarmait mac Cerbaillc.565IX aDomnall mac Muichertagc. 566IX bForggus mac Muirchertagc. 566XAinmire mac Sétnaic. 569XI aBáetan mac Muirchertagc. 572XI bEochaid mac Domnaillc. 572XIIBáetan mac Ninnedo c. 586XIIIÁed mac Ainmuirech c. 598XIV aÁed Sláine mac Diarmato604XIV bColmán Rímid mac Báetan604XVÁed Uaridnach mac Domnaill612Også kjent som Áed AllánXVIMáel Coba mac Áedo 615Byrne oppgir i tabellen 614 som dødsår.XVIISuibne Menn mac Fiachai628Noen kilder regner Óengus mac Colmáin som overkonge ved hans død i 621.Han var alliert av Suibne Menn, og kan ha vært innsatt av ham.XVIIIDomnall mac Áedo642XIX aCellach mac Máele Cobo658XIX bConall Cáel mac Máele Cobo 654XX aDiarmait mac Áedo Sláine665XX bBlathmac mac Áedo Sláine665XXISechnussach mac Blathmaic671XXIICenn Fáelad mac Blathmaic674XXIIIFínsnechta Fledach mac Dúnchado695XXIVLoingsech mac Óengusso704XXVCongal Cennmagair710XXVIFergal mac Máele Dúin722Dødsår angitt i Byrnes tabell som 772, åpenbart en trykkfeil.XXVIIFogartach mac Néill724XXVIIICináed mac Írgalaig728XXIXFlaithbertach mac Loingsig 734XXXÁed Allán mac Fergaile743XXXIDomnall Midi mac Murchado763XXXIINiall Frossach770XXXIIIDonnchad Midi mac Domnaill 797XXXIVÁed Oirdnide mac Neill819XXXVConchobar mac Donnchada 833XXXVINiall Caille mac Áeda 846XXXVIIMáel Sechnaill mac Maíl Ruanaid862XXXVIIIÁed Finliath mac Néill 879XXXIXFlann Sinna mac Máelsechnaill916XLNiall Glúndub mac Áeda919XLIDonnchad Donn mac Flainn 944XLIICongalach Cnogba mac Máelmithig956XLIIIDomnall ua Néill 980XLIVMáel Sechnaill mac Domnaill1022I to perioder, 980–1002 og 1014–1022XLVBrian Bóruma mac Cennétig 1014Regnet som overkonge fra 1002 Donnchad mac Briain1064Diarmait mac Maíl na mBó1072XLVIToirdelbach ua Briain1086XLVII aMuirchertach Ua Briain1119XLVII bDomnall Ua Lochlainn1121XLVIIIToirdelbach Ua Conchobair1056XLIXMuirchertach Mac Lochlainn1166LRuaidrí Ua Conchobair1198

 Referanser 

 Litteratur 
 Donnchadh Ó Corraín: «Vikings in Ireland and Scotland in the Ninth Century». I: Peritia 1998. Årbok for Medieval Academy of Ireland. ISSN 0332-1592 pdf
 Donnchadh Ó Corraín: The Vikings & Ireland
 Annalene av de fire mesterne
 Ulsterannalene

 Eksterne lenker 
  Ó Corraín:Vikings in Ireland and Scotland... 
  Ó Corraín:Vikings&Ireland 

Kategori:Irland i tidlig middelalder