Hjemmel

Hjemmel kommer fra norrønt «heimild» og kommer av «heimr», som betyr hjem. Hjemmel angir at  noe tilhører, hører hjemme i, noe.Bokmålsårdboka om hjemmel: http://ordbok.uib.no/perl/ordbok.cgi?OPP=hjemmel&begge=+&ordbok=begge Heimel betyr det samme som hjemmel og kan brukes både på bokmål og nynorsk.Bokmåls og Nynorskordboka om heimel: http://ordbok.uib.no/perl/ordbok.cgi?OPP=heimel&begge=+&ordbok=begge Ordet hjemmel brukes om juridiske sammenhenger og kan brukes i tre betydninger.

Hjemmel kan for det første brukes i tingsretten om et rettslig grunnlag for en tinglig rettighet. Det kalles grunnbokshjemmel. For det andre brukes hjemmel generelt om en kilde til en påstand i rettslig sammenheng. For det tredje brukes hjemmel i jussen om at en bestemmelse har hjemmel i en rettskilde. Å ha hjemmel i en rettskilde vil si at det rettslige grunnlaget kan føres tilbake til en lov, en forskrift, rettspraksis eller andre rettskilder for et offentlig vedtak eller en rettstilstand. I forvaltningsretten kalles dette legalitetsprinsippet.

 Grunnbokshjemmel 
Rettigheter som eier, leietager, panthaver eller lignende føres inn i Grunnboken og kalles grunnbokshjemmel. Grunnboken er i denne sammenhengen navnet på et register over alle tinglyste dokumenter som gjelder fast eiendom. Hjemmelshaver er den som står oppført i Grunnboken som eier av en matrikkelenhet.

 Kilde eller bevis for påstand  
Eksempler på denne bruken av ordet er: «et gammelt eiendomskart var viktigste hjemmel for saksøkeren»Eksemplet er hentet fra Bokmålsordboka:  http://ordbok.uib.no/perl/ordbok.cgi?OPP=heimel&begge=+&ordbok=begge og «eit gammalt diplom var viktigaste heimelen hans».Eksemplet er hentet fra Nynorskordboka:  http://ordbok.uib.no/perl/ordbok.cgi?OPP=heimel&begge=+&ordbok=begge

 Hjemmel i lov eller annen rettskilde 
Uttrykket «hjemmel i lov» er mye brukt i forvaltningsretten og henviser til at forvaltningen når den gjør vedtak må kunne føre grunnlaget for vedtaket tilbake til en lov.  Forvaltningsretten har to typer vedtak; enten forskrift, som gjelder en ubestemt krets av personer, eller enkeltvedtak, som gjelder én eller flere enkeltpersoner. Er vedtaket en forskrift må forskriften ha hjemmel i en lov. Forvaltningen må ha tillatelse i en lov til å lage en forskrift. Både forskrift og enkeltvedtak må ha hjemmel i lov. Dette kalles legalitetsprinsippet.

Utenfor forvaltningsretten kan en regel ha hjemmel i andre rettskilder som for eksempel en rettsavgjørelse. Norges Høyesteretts praksis gir for eksempel hjemmel for å anvende gjeldsbrevloven på pengekrav som ikke kommer til uttrykk i gjeldsbrev. Hjemmelen her er i en høyesterettsdom fra 1957.Publisert i Norsk rettstidende: «Sirkusteltdommen», Rt. 1957 side 778.
 Referanser 

 Litteratur 

 Bokmålsordboka og Nynorskorboka på nett 
 Jon Gisle: Jusleksikon, 4. utgave. Kunnskapsforlaget 2010. ISBN 978-82-573-2104-8

Kategori:Juridisk terminologi