Absoluttverdi

Absoluttverdi er også definert for andre typer matematiske objekter, som vektorer og matriser. I et endelig-dimensjonalt vektorrom kan betegnelsen absoluttverdi av en vektor bli brukt som synonym for den euklidske vektornormen.  Dette svarer til den geometriske lengden til vektoren.

Absoluttverdien kan defineres formelt som en funksjon definert på en ordnet ring.

 Absoluttverdien av  reelle tall 
 Formell definisjon 
Absoluttverdien av et reelt tall er definert som funksjonen   gitt ved

Funksjonen skrives vanligvis som .

Absoluttverdien kan alternativt defineres som funksjonen

 Fundamentale egenskaper 
Absoluttverdien for reelle tall har følgende fundamentale egenskaper:

Absoluttverdien definerer en metrikk i , et avstandsmål mellom to tall.

 Trekantulikheten 
Trekantulikheten har forma



En nedre grense for absoluttverdien av en sum er gitt ved



Disse skrives ofte sammen som



 Derivert 
Den deriverte av absoluttverdifunksjonen for positive verdier av argumentet er lik 1 og for negative verdier lik −1.  Den deriverte er ikke definert i vanlig forstand i punktet , der funksjonen har et knekkpunkt.  I en utvidet klasse av distribusjoner er den deriverte av absoluttverdifunksjonen definert overalt lik tegnfunksjonen, definert som


 Antiderivert 
Absoluttverdifunksjonen er integrerbar, og den antideriverte er gitt ved

 Intervalldefinisjon med absoluttverdi  
Et åpent intervall av relle tall blir ofte definert ved hjelp av absoluttverdifunksjonen som

Her er  midtpunktet i intervallet, og lengden av intervallet er lik .  Et lukket intervall defineres tilsvarende som

.

 Absolutt konvergens for rekker 
En rekke  sies å konvergere absolutt dersom rekken  konvergerer.  Dersom  konvergerer, mens  divergerer, sies rekken å konvergere betinget.

 Absoluttverdien av komplekse tall 
 Formell definisjon 
Absoluttverdien eller modulus til et komplekst tall er definert som funksjonen  gitt ved

Her er z* den kompleks konjugerte av .  Videre er  realdelen av , og  er imaginærdelen.  Dersom imaginærdelen er lik null, samsvarer definisjonen for komplekse tall med definisjonen for reelle tall.

 Geometrisk tolkning 
Ved hjelp av absoluttverdien, samt polarvinkelen , kan ethvert komplekst tall skrives på eksponensialformen

I et Argand-diagram, der et komplekst tall representeres ved et punkt i et to-dimensjonalt koordinatsystem, svarer absoluttverdien av det komplekse tallet til lengden av vektoren fra origo til punktet.  I figuren til høyre er .

 Egenskaper 
For komplekse tall gjelder de samme fundamentale egenskapene som for reelle tall.  Også trekantulikheten har samme form.   I tillegg gjelder relasjonene




Dersom > og > er komplekse tall, så gjelder Cauchy–Schwarz’ ulikhet på forma

 Absoluttverdien av vektorer 
Formell definisjon 
For vektorer i et endelig-dimensjonalt euklidsk vektorrom definerer en del lærebøker absoluttverdien til en vektor til å være lik normen til vektoren.  For en koordinatvektor   i et tredimensjonalt rom er absoluttverdien da definert ved

Absoluttverdien er da lik den geometriske lengden av vektoren.

 Egenskaper 
Trekantulikheten gjelder for vektorer på samme form som for reelle tall.  Den geometriske tolkningen av denne ulikheten er at den korteste veien mellom to punkt er en rett linje.  Den geometriske illustrasjonen av trekantulikheten viser øverste et eksempel med streng ulikhet, nederst et eksempel med likhet i relasjonen.

 Absoluttverdi av matriser  
Formell definisjon 
Absoluttverdien til en matrise  betegnes med  eller  og er definert lik en matrise med elementer lik absoluttverdien av elementene i den opprinnelige matrisen:

Notasjonen  er også en vanlig form for determinanten til matrisen .

Egenskaper 
Trekantulikheten gjelder også for absoluttverdien av matriser:

Dersom matriseproduktet AB er definert, så er

 Diverse 
I programmeringsspråk kalles absoluttverdifunksjonen ofte .

 Historie 
Både Augustin Louis Cauchy (1789-1857) og Jean Robert Argand (1768-1822) brukte skriveformen mod x, som en forkortelse for modulen til x.  Siden mod i matematikk også brukes som notasjon for modulo, er denne skriveformen i dag ikke så vanlig.  Notasjonen med bruk av to vertikale streker |x| for absoluttverdi ble første gang brukt av den tyske matematikeren Karl Weierstrass (1815-1897) i et arbeid fra 1841, der bruken omfattet komplekse tall.

Navnet «absoluttverdi» er avledet av det latinske verbet «absolvere», som kan bety å gjøre fri fra.  Absoluttverdien er gjort «fri» fra fortegnet.  Før introduksjon av notasjonen |x| var det vanlig å referere til absoluttverdien som den numeriske verdien av et tall.

 Referanser 

E.J.Borowski, J.M.Borwein, 1989, Modulus, s.384
H.F.Aas, 1974, s.28
Fr. Fabricius-Bjerre, 1977, s.32
W.Rudin, 1976, s.14
W.Rudin, 1976, s.15
W.Rudin, 1976, s.71

 Litteratur 

Eksterne lenker
 Absoluttverdi (definisjon) - matematikk.net

Kategori:Spesialfunksjoner