Kammaneter

Tentaculata
 Nuda

Kammaneter eller ribbemaneter (Ctenophora) er en dyrerekke som utelukkende lever i havet, der de fleste artene driver rundt som plankton. De kan ligne på nesledyr, men skiller seg fra dem ved de åtte rekkene med flimmerhår, som kammanetene bruker til å svømme med. I likhet med nesledyrene består de av bare to cellelag. Kammanetene er i utgangspunktet radiærsymmetriske, men har tillegg en tosidig symmetri. De fleste kammaneter er tvekjønnede (hermafroditter).

I motsetning til nesledyr har de ikke nesleceller. I stedet har de fleste arter tentakler med colloblaster, også kalt lassoceller, som kleber seg til byttet som føres til munnen.Ribbemaneter - Institutt for biovitenskapKammanet | Invasiva Arter i SverigeUNIT 1: INTRODUCTION TO INVERTEBRATES Noen mangler imidlertid tentakler.Records of ctenophores from South Africa

Tidligere ble nesledyr og kammaneter ofte samlet i gruppen Coelenterata. De fleste mener nå at de to rekkene ikke er spesielt nært beslektet. Kammaneter mangler både MikroRNA og Hox-gener,The ctenophore genome and the evolutionary origins of neural systems flere viktige nevrotransmittere som serotonin, dopamin og acetylkolin,Moroz Lab Research on the Comb Jelly in Nature  og musklene deres har et helt annet genetisk opphav enn muskelcellene hos andre dyr, noe som tyder på at kammanetene var de første som dannet egen gren på (de nålevende) dyrenes stamtre og kan således føres tilbake til et opphav eldre enn selv svampene på tross av deres mer komplekse anatomi.

Kammaneter er vanskelige å artsbestemme, og kunnskapen om hvilke arter som finnes i norske farvann har vært mangelfull. Universitetet i Tromsø utførte i perioden 2016–2020 et kartleggingprosjekt for Artsdatabanken. Prosjektet påviste 15 arter i norsk farvann, derav minst tre som er nye for vitenskapen, og to som tidligere ikke er funnet i norske farvann. Frivillige dykkere deltok i prosjektet, så det er et eksempel på folkeforskning («citizen science»).

 Systematikk 

 klasse Tentaculata 

Denne klassen har tentakler.

 orden Cydippida 

Denne ordenen lever i de kaldere delene av Atlanterhavet og Stillehavet. Artene er kuleformede, og lever som plankton.

I norske farvann er kulekammanet (Pleurobrachia pileus) vanlig.

I Arktis, for eksempel rundt Svalbard og i Barentshavet, er arktiskammanet (Mertensia ovum) en viktig planktonart .

Det har vist seg at Euplokamis dunlapae er vanlig langs hele norskekysten og Svalbard både i fjorder og ute på åpent hav. At denne arten finnes i Norge var likevel nesten ukjent før Artsdatabankens prosjekt.

Dryodora glandiformis er funnet i norske farvann funnet én gang, i Altafjorden i 2017.

 orden Platyctenida 

Disse dyrene adskiller seg sterkt i utseende og levevis fra andre kammaneter, og kan ved første blikk minne om flatormer. De er flattrykt fra oversiden, og lever på bunnen, eller festet på andre dyr. Utbredelsen er begrenset til varme hav.

 orden Ganeshida 

De to artene i denne ordenen lever som plankton i tropiske farvann.

 orden Thalassocalycida 

Ordenen omfatter foreløpig bare én art, Thalassocalyce inconstans, som ikke ble vitenskapelig beskrevet før i 1978. Denne arten er funnet i den nordlige delen av Stillehavet, i Atlanterhavet og i Middelhavet. 

 orden Lobata 

Disse kammanetene har en avlang form, og er sammentrykt fra sidene. Ved norskekysten finnes lobekammanet (Bolinopsis infundibulum). Til denne ordenen hører Mnemiopsis leidyi, som har spredt seg fra Amerika til Svartehavet med ballastvann, og gjort stor skade der. Den har nå også spredt seg til Det kaspiske hav. I Nord-Europa ble arten funnet mange steder høsten 2006, blant annet utenfor Tjøme og ved Bergen.

orden Cestida

Dyrene i denne ordenen har form som lange, tynne bånd, og lever i varme hav. Det er to arter: venusbelte (Cestum veneris) og Velamen parallelum.

 klasse Nuda 
Klasse Nuda eller Atentakulata er en liten klasse med en eneste orden, som alle mangler tentakler.

 orden Beroida 
Medlemmene i denne ordenen lever hovedsakelig av andre kammaneter.

Langs hele norskekysten inkludert Svalbard finnes agurkkammanet (Beröe cucumis), som ligner svært på en gjennomsiktig agurk. Den kan ha masseforekomster på sensommeren/høsten, og er observert helt inne i Oslofjorden.

Beroe abyssicola lever på dypere vann enn agurkkammanet langs hele norskekysten inkludert Svalbard.

I den sørlige delen av Nordsjøen er dvergagurkkammanet (Beröe gracilis) vanlig. Den er også funnet et par ganger i Norge.

Beroe ovata lever naturlig langs østkysten av Nord- og Sør-Amerika. Den er innført til Europa, men aldri funnet i Norge. Den er predator på andre ribbemaneter og kan kanskje bidra til å redusere forekomstene av Mnemiopsis leidyi.

En genetisk studie fra 2018 tyder på at det i europeiske farvann er to Beroe-arter som ikke er vitenskapelig beskrevet.

 Se også 
 Kubemaneter
 hydrozoer
 Stormaneter (med glassmanet og brennmanet som er de to mest kjente manetene i Norge)

 Referanser 

 Eksterne lenker 


 Generelt om kammaneter 
 Washington State University: Ctenophores
 JelliesZone: Ctenophores
 A Golden Age of Gelata
 Bestemmelsesnøkkel til nordeuropeiske arter 

 Om invasjoner av Mnemiopsis 
 forskning.no: Monstermanet sett i Norge
 Invasion of the Black Sea by the ctenophore Mnemiopsis
 Mnemiopsis leydi in the Caspian Sea
 First record of Mnemiopsis leydi
 Ctenophores of the Baltic and adjacent seas

Kategori:Dyr