Konger av Sparta

Sparta var i antikkens Hellas en bystat på Peloponnes,<ref>[https://education.nationalgeographic.org/resource/sparta/ «Sparta», nationalgeographic.org]</ref> organisert som en krigerstat som nådde høyden av sin makt etter å ha overvunnet sin rival, selveste Athen, i peloponneskrigen 431-04 f.Kr.«Sparta», history.com]</ref>

I motsetning til andre greske bystater var Sparta et monarki også etter arkaisk tid, attpåtil med to konger på tronen samtidig. Aristoteles beskriver i Politikken Spartas konge(r) med «en slags ubegrenset og livsvarig utnevnelse til general», mens Isokrates i Om fred fra 355 f.Kr. beskriver spartanernes styre som «et oligarki hjemme, et kongedømme når de er i felten». Noen historikere tenker seg at ordningen med to konger kom i stand for å unngå enevelde, slik som når Romerriket opererte med to konsuler; andre tenker seg ordningen som et kompromiss mellom to slekter eller stammer, eller at de to kongehusene representerte henholdsvis de spartanske erobrerne og den opprinnelige akhaiske befolkningen i området, slik som når Kleomenes 1. skal ha sagt at han ikke var en dorer, men en akhaier.<ref>[https://sghsancienthistory.wordpress.com/sparta-2/the-two-kings/ Spartas to konger, ancienthistory.wordpress.com 

Ifølge Herodot forklarte spartanerne selv tradisjonen med to konger med at da kong Aristodemus - en angivelig etterkommer av Herakles - døde, var han nettopp blitt far til sine og dronning Argeias tvillingsønner Eurysthenes og Prokles. Verken dronningen selv eller andre skal ha klart å se forskjell på spedbarna, og det kunne dermed ikke avgjøres hvem som var eldst og arveberettiget til tronen. Oraklet i Delfi ble rådspurt, men svarte: «Ta dem begge til konge; men gi den eldste størst heder.''» Dermed var spartanerne like langt. Men en mann fra Messenia som het Panites, rådet dem til å holde øye med moren, hvilket barn hun først vasket og ga mat. Var ett barn det foretrukne, mente han det måtte være den førstefødte. Det viste seg at Argeia tydelig foretrakk det ene barnet, så de avgjorde at han måtte være førstefødt og lot ham vokse opp i palasset; han fikk navnet Eurysthenes, broren ble kalt Prokles. Tvillingene fikk et dårlig forhold til hverandre, og etterkommerne deres fortsatte angivelig å strides.Herodots 6. bok, ''classics.mit.edu

Angivelig var de stamfedre til Spartas ledende familier, agiadene og eurypontidene. Det finnes lister over Spartas kongerekke, men denne viser til helt mytiske sagnskikkelser frem til midten av 500-tallet f.Kr.

Agiadedynastiet
Eurysthenes ? – ca. 930 f.Kr.
Agis I ca. 930 – ca. 900 f.Kr.
Ekestratos ca. 900 – ca. 870 f.Kr.
Leobates ca. 870 – ca. 840 f.Kr.
Dorissos ca. 840 – ca. 820 f.Kr.
Agesilaos I ca. 820 – ca. 790 f.Kr.
Arkilaos ca. 790 – ca. 760 f.Kr.
Teleklos ca. 760 – ca. 740 f.Kr.
Alkmenes ca. 740 – ca. 700 f.Kr.
Polydoros ca. 700 – ca. 665 f.Kr.
Eurykrates ca. 665 – ca. 640 f.Kr.
Anaxander ca. 640 – ca. 615 f.Kr.
Eurykratides ca. 615 – ca. 590 f.Kr.
Leon ca. 590 – 560 f.Kr.
Anaxandridas II ca. 560 – ca. 520 f.Kr.
Kleomenes I ca. 520 – ca. 490 f.Kr.
Leonidas I ca. 490 – 480 f.Kr.
Pleistarkos 480 – ca. 459 f.Kr.
Pleistoanax ca. 459 – 409 f.Kr.
Pausanias 409 – 395 f.Kr.
Agesipolis I 395 – 380 f.Kr.
Kleombrotos I 380 – 371 f.Kr.
Agesipolis II 371 – 370 f.Kr.
Kleomenes II 370 – 309 f.Kr.
Areos I 309 – 265 f.Kr.
Akrotatos 265 – 262 f.Kr.
Areos II 262 – 254 f.Kr.
Leonidas II 254 – 235 f.Kr.
Kleomenes III 235 – 222 f.Kr.

Eurypontidedynastiet
Prokles
Soos ? – ca. 890 f.Kr.
Eurypon ca. 890 – ca. 860 f.Kr.
Prytanis ca. 860 – ca. 830 f.Kr.
Polydektes ca. 830 – ca. 800 f.Kr.
Eunomus ca. 800 – ca. 780 f.Kr.
Kharillus ca. 780 – ca. 750 f.Kr.
Nikander ca. 750 – ca. 720 f.Kr.
Theopompos ca. 720 – ca. 675 f.Kr.
Anaxandridas I ca. 675 – ca. 645 f.Kr.
Zeuxidamos ca. 645 – ca. 625 f.Kr.
Anaxidamos ca. 625 – ca. 600 f.Kr.
Arkhidamos I ca. 600 – ca. 575 f.Kr.
Agasikles ca. 575 – ca. 550 f.Kr.
Ariston ca. 550 – ca. 515 f.Kr.
Demaratos ca. 515 – ca. 491 f.Kr.
Leotykides ca. 491 – 469 f.Kr.
Arkhidamos II 469 – 427 f.Kr.
Agis II 427 – 401/400 f.Kr.
Agesilaos II 401/400 – 360 f.Kr.
Arkhidamos III 360 – 338 f.Kr.
Agis III 338 – 331 f.Kr.
Eudamidas I 331 – ca. 305 f.Kr.
Arkhidamos IV ca. 305 – ca. 275 f.Kr.
Eudamidas II ca. 275 – ca. 245 f.Kr.
Agis IV ca. 245 – 241 f.Kr.
Eudamidas III 241 – 228 f.Kr.
Arkhidamos V 228 – 227 f.Kr.
Eukleidas 227 – 221 f.Kr. (Eukleidas var egentlig en agiade, hans bror Kleomenes III avsatte sin kollega og innsatte broren som medhersker)

Etter Sellasia
Etter Kleomenes IIIs nederlag i slaget ved Sellasia for Antigonos III Doson av Makedonia og det akhaiske forbund, begynte det spartanske systemet å bryte sammen. Sparta ble republikk fra 221 til 219 f.Kr.

Agesipolis III (agiade) 219 – 215 f.Kr., den siste agiadekonge av Sparta
Lykurgos (eurypontide) 219 – 210 f.Kr.
Makanidas (en tyrann) 210 – 207 f.Kr.
Pelops (Eurypontid) 210 – 206 f.Kr., den siste kongen fra de gamle dynastiene, motstander av Makanidas
Nabis (en tronraner) 206 – 192 f.Kr.

Det akhaiske forbund annekterte Sparta i 192 f.Kr.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Livius, Eurypontids and Agiads  av Jona Lendering

*