Liste over ordførere i Trondheim

Liste over ordførere i Trondheim viser alle ordførere i Trondheim kommune siden innføringen av formannskapslovene av 1837. Den moderne kommunen har imidlertid røtter tilbake til eldre styreformer i bysamfunnet.

Ordføreren leder forhandlingene i Trondheim bystyre. Ordføreren har ellers møterett i alle kommunale organer. Trondheim var, etter at Oslo og Bergen innførte byparlamentarisme, landets største kommune som ble styrt av et formannskap, ledet av ordføreren. I 2024 innførte også Trondheim en parlamentarisk styreform, og ordføreren fikk en mer seremoniell rolle.

Siden 1837 har 51 personer blitt valgt til ordførere i Trondheim, i tillegg til to som var oppnevnt under okkupasjonsmyndighetene under siste verdenskrig. Varaordførere som har fungert som ordførere, men ikke vært valgt til vervet, er ikke medregnet. Ordførerne gjenspeiler i stor grad det kommunale selvstyrets og stemmerettens utvikling, idet de første var embedsmenn og kjøpmenn, men har senere fått en bredere sosial og demografisk sammensetning. Etter 1980 har tre kvinner blitt valgt til ordførere. Flere ordførere har også vært stortingsrepresentanter for Trondheim eller for Sør-Trøndelag, statsråder eller fylkesmenn.

 Historikk for styreform og ordførervervet 
 Det kommunale selvstyrets opprinnelse 
Det kommunale selvstyret i Trondheim har hatt forskjellige former siden grunnleggelsen i 997, da byen antageligvis ble styrt av ombudsmenn for kongen. Særlige forhold i byene ble regulert av Bjarkøyretten fra 1100-tallet og kong Magnus Lagabøtes bylov fra 1200-tallet. Mange saker kunne avgjøres på bytinget, men en kongelig embetsmann innen rettsforvaltningen, gjaldkeren, ledet møtene og fikk stor innflytelse. På bytinget kunne alle husfaste menn møte. Dommer avsagt av bytinget kunne ankes til bylagtinget. Byen var også underlagt en kongelig utnevnt sysselmann, som styrte sammen med en krets av rådmenn.

I senmiddelalderen var byen styrt av erkebiskopen i Nidaros, som hadde egne ombudsmenn og rådmenn. Ved reformasjonen i 1537 sørget lensherren i Trondhjem for å utpeke en borgermester. Ved denne ordningen ble borgermesteren og hans rådmenn, sammen kalt en magistrat, et embedsverk underlagt lensherren. Borgermestre og rådmenn ble vanligvis rekruttert fra handelspatrisiatet i Søgaden, som dermed fikk større innflytelse på byens styre og stell.


Under eneveldet av 1660 var byens styre ledet av et kollegium av embedsmenn, magistraten. Magistraten var underlagt stiftamtmannen og hadde ansvaret for å forvalte byens materiell, økonomi og offentlige stiftelser. «De eligerte menn» var et utvalg av borgere, som regel grossister i Søgaden, valgt av og blant de som hadde borgerbrev, som etter hvert fikk mange oppgaver i forvaltningen, især av byens finanser. I begynnelsen var magistraten avvisende til at de eligerte menn skulle revidere magistratens regnskaper, men i 1787 ble det endelig bestemt ved reskript (kongelig forordning) at de eligerte menn skulle anvise byens utgifter. Innen administrasjonen fantes det også en rekke komiteer og kommisjoner, for eksempel en fattigkommisjon og en skolekommisjon.

Rådhuset med inventar og arkiver ble rammet ved en rekke bybranner i Trondheim. Den eldste bevarte rådhusbygningen i Trondheim ble reist på tomten til den gamle Olavskirken i 1702 og restaurert etter nok en bybrann i 1704. Alle embedsmenn og eligerte menn, lagtinget, stiftsoverretten og bytinget hadde sine kontorer og møtelokaler i rådhusets annenetasje, mens brannkorpset oppbevarte sitt materiell i førsteetasje. Byens nattvektere møtte også på rådhuset hver kveld for å få oppgitt vindretningen før de patruljerte. I rådhusets kjeller var det fengsel og arrestlokaler. Også etter innføringen av formannskapslovene holdt bystyret i sine 93 første år sine møter på det gamle rådhuset. Det nåværende rådhuset i Trondheim ble opprinnelig bygget i 1895/1896 for Trondhjems Tekniske Læreanstalt. Kommunen kjøpte bygningen i 1929 og flyttet inn med sin administrasjon i 1930, etter en omfattende ombygging.

 Formannskapslovene – ordførervervet oppstår 

Ved innføringen av formannskapslovene av 1837 fikk alle menn i byene med borgerbrev, eiendom eller en viss inntekt delta i byens styre. I praksis ble stemmeretten utvidet til også å omfatte embedsmenn og utøvere av frie yrker. Med et manntall på 706 stemmeberettigede skulle det første formannskapet i Trondheim ha ti medlemmer, og bystyret det tredobbelte, i tillegg til formennene. Fire av «de eligerte menn» ble valgt inn i det første formannskapet, men byens første ordfører, Jacob Roll, var ikke blant dem. I det første bystyret var det nesten like mange håndverkere og butikkhandlere som søgadegrossister og embedsmenn.

Utover 1800-tallet fikk bystyret og formannskapet stadig utvidet sine oppgaver, i første omgang innen skole- og fattigstellet. Ved inngangen til 1900-tallet var kommunen blitt en mektig institusjon i bysamfunnet, både som arbeidsgiver og myndighet. Ved siden av kommunen utøvde magistraten fortsatt stor myndighet. Magistraten ble først opphevet i 1922, men de to borgermestrene fortsatte i sine stillinger frem til innføringen av det moderne rådmannsstyret i 1939. Kommunens oppgaveportefølje ble stadig utvidet, og ordføreren inntok en desto mer aktiv rolle i politikkutformingen og maktutøvelsen.

Økning i folketallet og utvidelser av stemmeretten gjorde at antallet representanter i bystyret økte gradvis til 68 i 1898. I 1901 ble antallet fastsatt til 67, i 1904 til 68, i 1922 til 76, i 1955 til 77, og i 1963 til 85 representanter. Trondheim bystyre var landets største folkevalgte forsamling utenom Stortinget før antallet representanter igjen ble redusert til 67 i 2011.

Trondheim hadde stort antall kommunale råd, styrer og utvalg før en modell med avdelingsstyrer ble innført i 1976. Avdelingsstyrene ble ledet av hver sin kommunalråd, som også var medlem av formannskapet. Fra 1979 hadde Trondheim også 24 bydelsutvalg. Trondheim la om til bystyrekomiteer og seks bydelsråd i 1992, men beholdt tittelen «kommunalråd» på de medlemmene av formannskapet som ikke var ordfører eller varaordfører. Bydelsrådene ble avviklet i 2000.

Det har vært partidannelser i bystyret siden slutten av 1800-tallet. I partisystemet etter den andre verdenskrig har ordførervervet i Trondheim, etter et langvarig arbeiderpartistyre i etterkrigstiden, vekslet mellom Arbeiderpartiet og Høyre.

Ordføreren i Trondheim har siden 1968 båret et kjede ved seremonielle anledninger. Ordførerkjedet ble overrakt som gave fra byens 109 fagforeninger. Kjedet i sølv og emalje, og satt sammen av 32 fag- og yrkesmerker, ble formgitt av gullsmed Harry Sørby og utarbeidet av gullsmed Arne Hansen.

 Ordførere siden formannskapslovene av 1837 
Ordfører Tiltrådte Fratrådte Partitilhørighet Stilling75px Jacob Roll(1783–1870)10. april 183714. mai 1838Justitiariusved stiftsoverretten75px Balthazar Schnitler(1787–1851)14. mai 183831. desember 1838Assessor75px Jacob Roll(1783–1870)1. januar 183931. desember 1839Justitiariusved stiftsoverretten75px Balthazar Schnitler(1787–1851)1. januar 184031. desember 1841Assessor75px Nicolai Jenssen(1792–1867)1. januar 184231. desember 1842Kjøpmann75px Samuel Bætzmann(1800–1859)1. januar 184331. desember 1844Politimester75px Frederik Moltke Bugge(1806–1853)1. januar 184531. desember 1845Rektor75px Hans Peter Jenssen(1797–1868)1. januar 184631. desember 1846Kjøpmann75px Nicolai Jenssen(1792–1867)1. januar 184731. desember 1848Kjøpmann75px Frederik Moltke Bugge(1806–1853)1. januar 184931. desember 1850Rektor75px Samuel Bætzmann(1800–1859)1. januar 185131. desember 1853Politimester75px Fredrik Georg Lerche(1807–1883)1. januar 185431. desember 1854Overrettssakfører75px Samuel Bætzmann(1800–1859)1. januar 185531. desember 1856Politimester75px Johan Christian Grabow(1812–1877)1. januar 185731. desember 1857Overrettssakfører75px Fredrik Georg Lerche(1807–1883)1. januar 185831. desember 1858Overrettssakfører75px Gerhard Meldahl(1815–1877)1. januar 185931. desember 1859Justitiariusved stiftsoverretten75px Christian Petersen(1801–1875)1. januar 186031. desember 1860Stiftsprost75px Einar Gram(1817–1885)1. januar 186131. desember 1861Kjøpmann75px Ove Høegh(1814–1863)1. januar 186231. desember 1862Overlege75px Fritz Lorck(1815–1901)1. januar 186331. desember 1864Kjøpmann75px Aage Schavland(1806–1876)1. januar 186531. desember 1865Residerende kapellan75px Ove Christian Roll(1816–1869)1. januar 186631. desember 1866Justitiariusved stiftsoverretten75px Fritz Lorck(1815–1901)1. januar 186731. desember 1868Kjøpmann75px Michael Getz(1816–1875)1. januar 186931. desember 1869Kjøpmann75px Fritz Lorck(1815–1901)1. januar 187031. desember 1870Kjøpmann75px Carl Arnoldus Müller(1818–1893)1. januar 187131. desember 1871Rektor75px Christian WormSommerschild Hirsch(1827–1887)1. januar 187231. desember 1873Banksjef75px Johannes Musæus Nissen(1820–1893)1. januar 187431. desember 1876Postmester75px Johan Bergh(1838–1925)1. januar 187731. desember 1877Høyesterettsadvokat75px Christian Hulbert Hielm(1834–1902)1. januar 187831. desember 1878Driftsbestyrer75px Christian WormSommerschild Hirsch(1827–1887)1. januar 187931. desember 1882HøyreBanksjef75px Jens Ludvig Paul Flor(1827–1887)1. januar 188331. desember 1884HøyreTollinspektør75px Karl Ludvig Bugge(1840–1916)1. januar 188531. desember 1885HøyreHøyesterettsadvokat75px Christian Hulbert Hielm(1834–1902)1. januar 188631. desember 1886HøyreDriftsbestyrer75px Johan Bergh(1838–1925)1. januar 188731. desember 1887HøyreHøyesterettsadvokat75px Marius Bøckman(1846–1928)1. januar 188831. desember 1888HøyreLege75px Bernhard Konrad Bergersen(1847–1927)1. januar 188931. desember 1890HøyreOverrettssakfører75px Ingebrigt Buaas(1852–1902)1. januar 189131. desember 1892HøyreOverrettssakfører75px Sverre Klingenberg(1844–1913)1. januar 189331. desember 1894HøyreOverrettssakfører75px Carl Nielsen(1836–1910)1. januar 189531. desember 1895HøyreKontorsjef75px Christian Knudtzon Schaanning(1855–1923)1. januar 189631. desember 1896HøyreBanksjef75px Bernhard Konrad Bergersen(1847–1927)1. januar 189731. desember 1898HøyreOverrettssakfører75px Andreas Berg(1861–1944)1. januar 189931. desember 1901HøyreOverrettssakfører75px Hans Bauck(1864–1930)1. januar 190231. desember 1904HøyreOverrettssakfører75px Christian Thaulow(1864–1930)1. januar 190531. desember 1907HøyreKjøpmann75px Andreas Berg(1861–1944)1. januar 190831. desember 1910HøyreBanksjef75px Odd Klingenberg(1871–1944)1. januar 191131. desember 1916HøyreHøyesterettsadvokat75px Ole Konrad Ribsskog(1866–1941)1. januar 191731. desember 1919ArbeiderpartietOverlærer75px Einar Dahl(1880–1956)1. januar 192031. desember 1921HøyreOverrettssakfører75px Francis Kjeldsberg(1869–1948)1. januar 192231. desember 1922HøyreKjøpmann75px Kristian Bryn(1869–1942)1. januar 192331. desember 1925FrisinnedeBanksjef75px Andreas Moe(1883–1956)1. januar 192631. desember 1930HøyreKjøpmann75px Johan Cappelen(1899–1947)1. januar 193131. desember 1934FrisinnedeHøyesterettsadvokat75px Harald Pedersen(1888–1945)1. januar 193528. februar 1935HøyreProfessori metallurgi75px Ivar Skjånes(1888–1975)1. mars 193531. oktober 1940ArbeiderpartietLektor75px Olav Bergan(1890–1970)1. november 194030. november 1943NSBanksjef75px Sverre Colbjørnsen Stokstad(1899–1986)1. desember 19438. mai 1945NSApotekbestyrer75px Ivar Skjånes(1888–1975)9. mai 194531. desember 1947ArbeiderpartietLektor75px John Aae(1890–1968)1. januar 194831. desember 1957ArbeiderpartietDisponent75px Olav Gjærevoll(1916–1994)1. januar 195831. januar 1963ArbeiderpartietProfessori botanikk75px Odd Sagør(1918–1993)1. februar 196330. juni 1970ArbeiderpartietAvdelingssjef75px Kaare Tønne(1916–1991)1. juli 197031. desember 1975ArbeiderpartietRektor75px Axel Buch(1930–1998)1. januar 197631. desember 1979HøyreDisponent75px Olav Gjærevoll(1916–1994)1. januar 198031. desember 1981ArbeiderpartietProfessori botanikk75px Anne-Kathrine Parow(1938–2001)1. januar 198231. desember 1984ArbeiderpartietAdjunkt75px Per Berge(1932–)1. januar 198531. desember 1989ArbeiderpartietKjemiingeniør75px Marvin Wiseth(1951–)1. januar 199031. mars 1998HøyreDisponent75px Anne Kathrine Slungård(1964–)1. april 19989. oktober 2003HøyreFunksjonær75px Rita Ottervik(1966–)9. oktober 200326. oktober 2023ArbeiderpartietFunksjonær75px Kent Ranum(1976–)26. oktober 2023HøyreForretningsmann

 Fotnoter 

 Referanser 

 Litteratur 
Allmenne verk





Avhandlinger, spesialartikler og jubileumsskrifter









 Se også 
 Liste over ordførere i Byneset 1837–1963
 Liste over ordførere i Leinstrand 1837–1963
 Liste over ordførere i Strinda 1837–1963
 Liste over ordførere i Tiller 1898–1963
 Liste over stortingsrepresentanter for Trondheim og Levanger 1814–1953
 Politikk i Trondheim

 Eksterne lenker 



Trondheim