Jødestjerne

Jødestjerne er navnet på den gule davidsstjernen som jøder ble tvunget til å bære i Nazi-Tyskland og de fleste områder okkupert av Tyskland under andre verdenskrig. Propagandaminister Joseph Goebbels lanserte ideen i et notat i mai 1938, og SS-mannen Reinhard Heydrich tok opp tråden høsten 1938 etter krystallnatten. I det okkuperte Polen innførte lokale tyske administratorer jødestjerne i noen områder; først i byen Włocławek i oktober 1939. I november 1939 ga generalguvernør Hans Frank ordre om at jøder over 10 år i Generalguvernementet skulle bære et hvitt armbind med davidsstjernen i blått. Etter invasjonen av Sovjetunionen i juni 1941 ble forskjellige merker brukt i okkuperte områder. Reinhard Heydrich ga 1. september 1941 ordre om at alle jøder fra fylte 6 år i selve Tyskland, i Alsace, Riksprotektoratet og Warthegau i Polen måtte bære jødestjernen utenpå klærne til enhver tid på offentlig sted. 

Jødestjernene ble fremstilt på Berliner Fahnenfabrik Geitel i Wallstrasse 16,Wallstrasse 16, Berlin, Google maps]</ref> ironisk nok en bygning ekspropriert fra en jødisk familie.<ref>Jødestjernen, et berlinsk produkt; [https://www.berliner-kurier.de/|avisen Berliner Kurier NSDAP som uroet seg for at jødestjernen båret i offentlighet kanskje kunne føre til trakassering, sendte ut rundskriv om at bærerne ikke måtte plages. Spesielt skulle det holdes øye med at ikke barn foretok seg noe. Men det er ikke kjent at noen ble sjikanert for å gå med jødestjerne. En kunne fortelle at en liten jente hadde hilst svært høflig på ham: «Heil Hitler, herr Jøde!» - som hun tok for å være navnet hans.Raoul Hilberg: The destruction of the European Jews, bind 1 (s. 179), New York 1985 

Martin Bormann uttrykte det slik: «Det ville være under partiets verdighet om tilhengerne skulle forgripe seg på enkeltjøder (wenn ihre Angehörigen sich an einzelnden Juden vergreifen würden).»Raoul Hilberg: The destruction of the European Jews, bind 1 (s. 47) Siemens ønsket at deres jødiske ansatte skulle være fritatt for å gå med jødestjerne på arbeidsplassen, og anførte at denne gruppen allerede var segregert. Dermed ble sikkerhetstjenesten sittende med det problematiske spørsmål om en arbeidsplass er et offentlig sted eller ikke. Men fra 1942 ble det stilt krav om at jødiske boliger også skulle merkes med jødestjerne - med svart skrift på hvitt papir.Raoul Hilberg: The destruction of the European Jews, bind 1 (s. 179) 

«Jøde» på tysk (Jude) eller det lokale språket skulle være skrevet inne i stjernen. I 1942 ble det innført i Nederland, Belgia og det okkuperte Frankrike - merkingen styrket sympatien med jødene blant majoritetsbefolkningen. Motstand i statsapparatet førte til at det aldri ble innført i Vichy-Frankrike. I Norge og Danmark under tysk okkupasjon ble ikke jødestjerne innført. I det fascistiske Kroatia ble en gul firkant brukt i stedet, med bokstaven Ž (av kroatisk židov = jøde). Romania innførte jødestjernen i Bessarabia og Bukovina etter erobringene av disse områdene. I Ungarn var det motstand mot jødestjernen som først ble innført etter den tyske okkupasjonen våren 1944.

Jødestjerne ble tatt i bruk i områder under islamsk styre på 700-tallet. Under kalifene var ikke jødestjernen nødvendigvis et straffetiltak, men det var også for å vise at jødene tilhørte en beskyttet religion (dhimmi). Paven (etter det fjerde laterankonsilet i 1215) og de kristne kongene i Europa innførte i middelalderen påbud om at jøder og muslimer skulle bære merker som skilte dem fra den kristne befolkningen. England var først ute med å iverksette kravet (1218), deretter den kristne delen av Spania (1219), Frankrike (1234), italienske områder i 1257 og Ungarn i 1279. Bestemmelsene fra det fjerde laterankonsilet påbød spesielle klær for jøder og muslimer uten å konkretisere dette nærmere. Noen land innførte krav om spesielle hodeplagg («jødehatt»), sko eller spesielt yttertøy. Etter hvert innførte alle land som anerkjente paven, et form for tøystykke som kjennemerke for jøder. Påbud om å bære spesielle merker ble oftest innført samtidig med andre tiltak for å skille jøder fra andre. Merkene brukt i middelalderen var sjelden i form av davidsstjernen. Disse merkene forsvant i forbindelse med den franske revolusjonen og i forbindelse med jødenes frigjøring på 1800-tallet.

I 1948 ble davidsstjernen tatt opp i staten Israels flagg.Groth, Bente: «davidsstjerne» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 22. april 2025 fra  De syv geometriske figurene, dvs. sekskanten i midten + de seks trekantene, gjør davidsstjernen til et hellig symbol, parallelt med den syvarmede lysestaken.Frederiksen, Hans Jørgen; Den Store Danske: «davidsstjerne» i Lex på lex.dk. Hentet 22. april 2025 fra 

 Referanser 

Se også
 Jødehatt
 ''Judensau
 Jødestjerne under andre verdenskrig
 Historiske draktregler for jøder i ikke-jødiske områder

 Eksterne lenker 
 Jødestjerne - Yad Vashem 
 Davdisstjerne, SNL

Kategori:Symboler
Kategori:Antisemittisme
Kategori:Holocaust