Rehabilitering (helsevitenskap)

Rehabilitering og habilitering er prosesser som skal hjelpe en pasient med ervervet eller medfødt sykdom, skade, funksjonsnedsettelse eller rusproblemer å oppnå best mulig funksjons- og mestringsevne, selvstendighet og deltakelse sosialt og i samfunnet. Rehabilitering omfatter  både medisinsk eller fysikalsk behandling, deltakelse i fritidsmiljø og i arbeidsliv og utdanning.

Rehabilitering er aktuelt for mange forskjellige grupper pasienter.

Definisjon av habilitering og rehabilitering
Definisjonen av habilitering og rehabilitering er fastsatt gjennom Forskrift om habilitering og rehabilitering, individuell plan og koordinator, og ble sist endret 01.05.2018:

Forskjellen på habilitering og rehabilitering består i om skaden eller tilstanden er medfødt/ eller tidlig ervervet (habilitering) eller ikke (rehabilitering). Habilitering består av sosial- og helsetjenester som gis til personer som har en medfødt eller tidlig ervervet funksjonsnedsettelse, og har som formål å utvikle funksjons- og mestringsevne med størst mulig selvstendighet og livskvalitet. Behovet for habilitering varer for mange livet ut.

Rehabilitering er sosial- og helsetjenester som ytes til personer utsatt for sykdom, skade eller andre funksjonsproblemer og har som formål å gjenvinne eller bevare fysisk, kognitiv eller sosial funksjonsevne som er tapt eller står i fare for å bli tapt.

Administrasjon
De fire helseregionene (RHF) har hver sitt kontor som koordinerer tilbudet om rehabilitering. Disse har ansvaret for å ha en oversikt over det rehabiliteringstilbudet som gis i helseforetakene, kommunene og de private institusjonene. Disse kan svare på spørsmål om tilbudet som gis nasjonalt, regionalt og lokalt.

De ulike regionale koordinerende enhetene for rehabilitering og habilitering:
 Helse Nord RHF
 Helse Midt-Norge RHF
 Helse Vest RHF
 Helse Sør-Øst RHF

Institusjoner
Det er flere forskjellige rehabiliteringsinstitusjoner som gjennom tiden har drevet med rehabilitering for forskjellige grupper pasienter. I denne delen av helsevesenet har det vært betydelig innslag av private institusjoner drevet av enkeltpersoner, organisasjoner. I dag er det like mange pasienter i private, som i offentlig rehabiliteringsbehandling i spesialisthelsetjenesten.

Flere steder har det vært opprettet kurbad med forskjellige behandlinger og oppskrifter for helende bad. Rekonvalesenthjem ble opprettet i landlige omgivelser, oftest på store gårder. Omkring 1990 kom det nye refusjonsregler og de fleste rekonvalesenthjem ble omdannet til opptreningssentre med betydelig økte krav til bemanning med fysioterapeuter og mulighet for trening i basseng, gymsal og med treningsapparater. De private rehabiliteringsinstitusjonene er nå en del av spesielisthelsetjenesten og dette har økt kravene til den medisinske bemanningen. For at pasienten skal få dekket oppholdet på en privat institusjon må den ha avtale med helseregionen. oversikter over institusjoner som har avtaler med regionale helseforetak

I det offentlige foregår rehabilitering både på sykehus og i kommunene. Samhandlingsreformen foreslår at flere pasienter skal flyttes fra spesialisthelsetjenesten til kommunehelsetjenesten og dette kan få konsekvenser for hvor rehabiliteringen i fremtiden skal foregå.

Mange institusjoner har botilbud mens prosessen pågår. Slike institusjoner drives ofte av interesseorganisasjoner som Landslaget for hjerte- og lungesyke, Blindeforbundet og lignende. De finnes spredt over hele landet. De fleste er spesialinnrettet på ett eller en begrenset gruppe lidelser for å gi best mulig ekspertise til klientene. Noen tidligere rekonvalesenthjem er i dag oppgradert til rehabiliteringsinstitusjoner.

 Sunnaas sykehus HF er Norges største spesialsykehus innen rehabilitering og fysikalsk medisin, og er ett av 11 helseforetak i Helse Sør-Øst.
 Krokeide yrkesskole trener opp pasienter etter hjerteinfarkt m.m. foruten å ha yrkesrettet utdanning
 rehabiliteringsinstitusjonen AiR as Institusjon innen spesialisert arbeidsrettet rehabilitering
 Rehabiliteringssenteret Nord-Norges Kurbad er et av Norges største rehabiliteringssentere, og driver rehabilitering på spesialisthelsetjenestenivået.

Individuell plan
Individuell plan er en plan som koordinerer alle de tjenestene en bruker eller pasient mottar. Hvis en person har behov for rehabilitering inkluderer dette gjerne tjenester i spesialisthelsetjenesten (for eksempel et rehabiliteringsopphold) og tjenester i sin egen hjemkommune (hjemmehjelp, støttekontakt, tilpasning på arbeidsplassen/skolen etc.). Individuell plan kan brukes som et verktøy for å koordinere de som tilbyr disse tjenestene slik at pasientens/brukerens egne mål kan oppfylles. Brukeren skal få være med å utvikle planen (se brukermedvirkning), men det er tjenestetilbyderne som har ansvaret for at dette blir gjort. Kravet for å få en individuell plan er at brukeren har rett til sammensatte og koordinerte tjenester, slik som beskrevet i eksempelet ovenfor.

Rehabilitering for ungdom og unge voksne
I forbindelse med mye oppmerksomhet rundt det økende antallet unge uføre i Norge viser det seg at få unge har fått tilbud om rehabilitering før uføretrygd.Rehabiliteringsbehov hos unge trygdemottakere, SINTEF Helse 2007  Medianalderen for dem som bruker rehabiliteringstilbud er i dag 67 år. Ved opprettelse av rehabiliteringstilbud til denne aldersgruppen må en inkludere mestring av hverdagen, tilpasset utdanning, forberedelse til arbeidslivet og erfaringsutveksling fra ungdom til ungdom.Unge funksjonshemmede om ungdomsrehabilitering 

Arbeidsrettet rehabilitering
Arbeidsretta rehabilitering (ARR) er rehabiliteringsprosesser med deltakelse i arbeidslivet som overordna mål. ARR er slik en gren innenfor habilitering og rehabilitering, der en ønsker å få flere sykemeldte inn i arbeidslivet. Det er mange ulike institusjoner som tilbyr arbeidsrettet rehabilitering og innholdet/metoder kan variere. Rehabiliteringssenteret AiR er Nasjonalt kompetansesenter for Arbeidsrettet rehabilitering.

ARR tilbys ofte hos arbeidsmarkedsbedrifter, innsøking gjøres via NAV. Fokus er ofte på fysisk helse, læring om mestring (livet, nåsituasjon, unngå tankefeller o.l.)

 Hverdagsrehabilitering 
Hverdagsrehabilitering har som mål er å forhindre eller utsette varig helse- og omsorgsbehov. Hverdagsrehabilitering er økonomisk gunstig for kommunen. Det mest sentrale målet med hverdagsrehabilitering er å bidra til at eldre mennesker mestrer daglige gjøremål og opplever livskvalitet.

Hverdagsrehabilitering er en arbeidsform og et tilbud om intensiv hverdagstrening, tilrettelegging og støtte til at hjemmeboende kan mestre sine daglig aktiviteter. Hverdagsrehabilitering utføres blant annet i hjemmetjenesten der et tverrfaglig team sammen med fysioterapeut og ergoterapeut samarbeider med pasientens primærkontakt. Det gjennomføres en kartlegging av pasienten, for hva som er utfordringer i hverdagen og hvilke ressurser pasienten har. Dette for å vurdere rehabiliteringspotensialet. Teamet lager en plan utfra pasientens mål, og man vil få tett oppfølging i en tidsbegrenset periode. Det er sentralt i dette arbeidet at pasienten er motivert for å delta og at det er fokus på hva som er viktige aktiviteter for deg der du er i livet ditt nå, og for å oppleve livskvalitet. Hverdagsrehabilitering blir sentralt fremover og man kan tenke at hverdagsrehabilitering er et eksempel på en tjenesteinnovasjon.

 Hvem får hverdagsrehabilitering 
Hverdagsrehabilitering er et tilbud til pasienter som har fått nedsatt funksjonsnivå og som ikke kan mestre hverdager sine som tidligere. Hverdagsrehabiliteringen skal bidra til å bevare, og vedlikeholde pasientens funksjonsnivå og helse, og dermed kunne utsette mer omfattende hjelpebehov.  

 Forskjellen mellom hverdagsmestring og verdagsrehabilitering 
Begrepene brukes ofte noe om hverandre men det er viktig å være klar over de sentrale i begrepene. Hverdagsmestring er et forebyggende og rehabiliterende tankesett. Det sentrale som vektlegges i dette tankesettet er den enkelte pasientens mestring i hverdagen uavhengig av pasientens funksjonsnivå. Begrepet hverdagsrehabilitering henviser til selve arbeidsformen.

Referanser

Se også
 Individuell plan
 Synsrehabilitering

 Eksterne lenker 

Forskrift om habilitering og rehabilitering, individuell plan og koordinator
 Helsedirektoratet – Tema: Habilitering og rehabilitering
 Ungdomsrehabilitering
 Nasjonalt kompetansesenter for Arbeidsretta rehabilitering
 Ungerettigheter.no om Rehabilitering
 Artikler om Rehabilitering i Tidsskrift for Den norske legeforening