Dikken Zwilgmeyer

Barbara Hendrikke Wind Daae Zwilgmeyer  (1853–1913), best kjent som Dikken Zwilgmeyer, var en norsk maler og forfatter kjent særlig som barnebokforfatter. Hun er kjent for de delvis selvbiografiske Inger Johanne-bøkene, der Risør er kulisse. Hun gikk på malerskole.

 Liv og familie 
Hun var født i Trondhjem, flyttet til Risør da hennes far, Peter Gustav Zwilgmeyer ble beordret dit som byfogd, i mai 1861.Dikken Zwilgmeyer - Byforgdens datter som ble barnas forfatter, avtrykk.no, 18.10.22 Farfaren Heinrich Carl Zwilgmeyer var tyskfødt. Moren var Margrete Giørwel Daae, søster av Ludvig Daae. Navnet Barbara Hendrikke Wind Daae hadde hun etter mormoren Barbara Henrikke Wind på Solnør i Skodje i Borgund. Suzannah Ibsen var kusine av moren Margrete. Morens barndomshjem var velstående, kultivert og kjent for sin store boksamling. Ivar Aasen var huslærer for moren og hennes søsken, og Aasen var hyppig gjest hos familien etter at familien Zwilgmeyer flyttet til Kristiania. Arkeologen Ingvald Undset var en husvenn hos familien. Dikken Zwilgmeyer benyttet i liten grad familiens forbindelser til det litterære miljøet i byen.

Som voksen flyttet hun til Kristiania. De siste årene av livet bodde  hun på Kongsberg. Hun var søster til Ludvig Daae Zwilgmeyer (1855–1910) og Ludvig Daae (1829–1893) var hennes onkel.

 Virke 
Zwilgmeyer er kjent for sine fortellinger for barn, men skrev også bøker for et voksent publikum. Hun slo gjennom med boken Vi børn i 1890. Hun var blant de første forfatterne som skildre miljø og en hverdag norske barn kunne kjenne seg igjen i, og var en av de viktigste forfatterne i norsk gullalder for barne- og ungdomslitteratur sammen med blant andre Barbra Ring.

Hennes bøker for voksne ble derimot ikke tatt godt i mot av datidens anmeldere. Disse var samfunnskritiske og tok blant annet for seg ugifte kvinners kår i samfunnet. Novellesamlingen Som kvinder er (1895) er gjenutgitt flere ganger, og har i ettertid blitt anerkjent som en viktig del av norsk litteraturhistorie. 

Dikken Zwilgmeyer publiserte også flere fortellinger i tidsskriftene Illustreret Tidende og Nyt tidsskrift.

En statue av Zwilgmeyer står på utsiden av kulturhuset i Risør, Risørhuset. Der er også begge kinosalene oppkalt etter forfatteren. Hennes barndomshjem Bakken står fremdeles.

 Bibliografi 

 1890: Vi børn
 1891: Karsten og jeg
1892: Karsten og jeg paa Julebesøg i Julegodter for Børn : Fortællinger. Portion 2 (antologi med fortellinger av flere forfattere)
 1892: Fra vor by
 1894: Sommerferier: fortællinger for børn
 1895: Som kvinder er: seks fortællinger
 1895: Barndom
 1896: Morsomme dage
 1896: Ungt Sind : en Novelle
 1897: Hos onkel Max og tante Betty
 1898: Udenlands
 1899: Fire kusiner
 1900: Annikken Præstgaren
 1900: Syvstjernen og andre historier
 1901: Frøken Lybæks pensionatskole: en bog for smaapiger
 1902: Mægler Porsvold og andre historier
 1903: Lille Jan Bluhme
 1904: Kongsgaardsgutten
 1904: Paul og Lollik: en ungdomshistorie
 1905: Maja: fortælling for smaapiger
 1906: Emerentze: en slægtshistorie
 1907: Maren Ragna: et stykke livshistorie
 1908: Thekla
 1909: Inger Johanne: fortælling for unge piger
 1910: Hos farfar paa Løvly og andre historier for barn
 1911: Vi tre i hytten

 Referanser 
Aagaat Daae: Stamtavle over familien Daae i Norge. Utarbeidet efter Anders Daaes efterladte papirer av Aagaat Daae. Trondhjem: F. Bruns boghandel, 1917.

 Eksterne lenker 

  (Besøkt 4. november 2014) 

Kategori:Personer fra Trondheim kommune
Kategori:Norske barnebokforfattere
kategori:Norske forfattere av ungdomsbøker
Kategori:Personer fra Risør kommune