Rolandskvadet

For den nordiske middelalderballaden se Roland og Magnus kongen
Rolandskvadet (fransk: La Chanson de Roland) er et gammelfransk heltedikt fra 1100-tallet og det kjenteste innenfor genren chanson de geste («sanger om heltegjerninger», «kjempekvad») med handlingen sentrert om Karl den store (Carolus Magnus) og de tolv kjempene («jevningene») hans, blant andre Roland og Holger Danske (Ogier le Danois).Aukrust, Kjerstin; Mæhlum, Lars: «Rolandskvadet» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 10. januar 2025 fra  Sentralt i diktet står slaget ved Roncevaux, der både Roland og Holger faller i drabelig kamp mot muslimske sarasenere.

Diktet er skrevet i pentameter og med assonans-rim (vokalsamklang) i linjens siste stavelse, slik at face teller som rim på visage.Lennart Breitholtz: Epoker og diktere 1 (s. 115), Gyldendal Norsk Forlag, Oslo 1979, ISBN 82-05-11663-6 Det er overlevert i flere versjoner og manuskripter, de lengste på ca. 4 000 verselinjer. Rolandskvadet utspilles i karolingertiden, men ble nedskrevet langt senere. Det er bevart et enkelt manuskript av kvadet i forskningsbiblioteket Bodleian Library i Oxford,Håndskriftet som oppbevares i Bodleian, Oxford datert 1125-50 og skrevet på anglo-normannisk dialekt, men uten innslag av normannisk lokalpatriotisme. Tvert om beskrives Roland, hans venn Olivier og de andre paladinene som «frankere fra Frankrike» (Francs de France).Lennart Breitholtz: Epoker og diktere 1 (s. 114) Det finnes også åtte andre manuskripter, foruten tre fragmenter, av andre dikt om Roland.«La Chanson de Roland», Archives de littérature du Moyen Âge 
I siste verslinjen oppgir dikteren navnet sitt, Turold (dvs. Thorvald, så trolig var han fra Normandie,<ref>[https://ndla.no/nn/r/norsk-pb/rolandskvadet/000e3cc824 «Rolandskvadet», ndla.no]</ref> noe som kan forklare introduksjonen av en helt av dansk avstamning, Holger). Diktet ble raskt så populært at foreldre begynte å bruke Roland og Olivier som døpenavn.Knud Togeby: «Europeisk litteratur», Verdens litteraturhistorie bind 2 (s. 250) Rolandskvadet ble oversatt til norsk av Johs. A. Dale i 1934.

 Handling 
Der Iliaden innledes med at trojanerkrigen har vart i ti år, innledes kvadet med at felttoget har vart i syv år. Alle franskmennene faller, men først da Olivier blir såret og i forvillelse går løs på sin venn Roland, går Roland med på å blåse i hornet Olifant etter hjelp, og blåser så tinningene hans brister, og blodet strømmer. Han faller som den siste, men da er araberne slått tilbake. Han rekker å bekjenne sin synd og sitt overmot og rekke sin hanske til Gud, som også tar imot den.Knud Togeby: «Europeisk litteratur», Verdens litteraturhistorie bind 2 (s. 253)

I andre del av kvadet kommer Karl den store tilbake og finner baktroppen sin utslettet. Han setter etter de flyktende sarasenerne, mens Gud holder solen i ro på himmelen, slik det skildres i Josvas bok. De to hærene støter sammen, og høydepunktet er Karl den stores tvekamp med emiren Baligant. Karl gir nesten opp; da sender Gud erkeengelen Gabriel til hans side: «Han slår emiren med Frankrikes sverd.» Slik seirer den kristen hæren. Men Rolands trolovede, den vakre Aud (la belle Aude), faller død om da hun får vite at Roland er falt. Hans stefar Ganelon straffes for sitt svik, og slites i biter mellom fire hester. Kvadet ender med at Karl den store har en drøm som byr ham å hjelpe en annen monark mot hedninger.Knud Togeby: «Europeisk litteratur», Verdens litteraturhistorie bind 2 (s. 254)

Historisk bakgrunn
Dette heltediktet omskriver faktiske historiske hendelser da Karl den store, en yngre mann på 36, i 778 ledet en militær ekspedisjon etter at styret for de nordligste islamske områdene i Spania ba om hans hjelp mot emiren i Córdoba. På hjemvei til Frankrike raserte Karl den kristne byen Pamplona, og baskere la seg da i bakhold som hevn for byen sin.Roncevalles (Roncevaux) 15. august 778 ble Karls baktropp, ledet av grev Roland, overfalt og utslettet til siste mann av baskerne som ventet i fjellpasset Roncevaux i Pyreneene.Lennart Breitholtz: Epoker og diktere 1 (s. 112) 

I kvadet er slaget mot kristne baskere omskrevet til en kamp mellom kristne tropper og hedenske sarasenere, og Karl den store er en utgammel olding på to hundre år, «Guds soldat», som svikes av Rolands stefar Ganelon. 

Den eneste historiske kilden til slaget ved Roncevaux og Rolands fall er Einhards biografi om Karl den store, skrevet få år etter hans død. I Sigmund Skards nynorske oversettelse fra 1929 av den latinske originalen er slaget skildret slik:Men på heimvegen, uppi sjølve Pyrinearfjelli, fekk han røyna truløysa åt baskarane ei rid. For då heren rekte fram i ei lang rad, slik han måtte der i skardet, då lagde baskarane seg i baklur øvst uppe på fjelltoppen – der er laglegt for slikt, med veldige, myrke skogar, – gauv ned på attarste luten av trenet og baktroppen som skulde verna sjølve heren, kasta dei ned i dalen, byrja slag med deim der, hogg deim ned alle som ein, og plundra trenet; det leid mot natti då, og fyrr ein visste ordet av, var dei burte i myrket, kvar til sin kant. Det bata baskarane mykje at dei var lettvæpna og at slagplassen var lagleg for deim; frankarane derimot var låkare stadde i alt – både var dei tungt væpna og stod i meinsleg lende. I det slaget fall Eggihard, drottseten åt kongen, Anselm, slottsgreiven, og Hruodland, styresmann i det bretonske grenselandet, og mange andre.

Dette er eneste gang Roland er nevnt i en historisk kilde. I originalen står det Hruolandus Brittannici limitis praefectus, oftest oversatt med «Roland, markgreve av Bretagne».
Oversettelse og gjendiktning
Den store forskjellen mellom den nøkterne historiske kilden og Rolandskvadet tyder på en muntlig sagntradisjon som vokste frem i hundreårene etter 778. Rolandskvadet ble populært og utbredt ved de europeiske fyrstehusene i ulike oversettelser fra velsk eller anglo-normannisk, som del av senmiddelalderens europeiske adels- og hoffpoesi. 

Rolandskvadet ble også grunnlaget for en del av den norrøne Karlamagnús saga som ble skrevet mens Håkon Håkonsson var konge i Norge. En prosaversjon ble også populær lesning i mange land. I Danmark ble Keiser Karl Magnus's Krønike trykt i 1534, men den finnes også i et håndskrift fra så tidlig som 1480.

Karlamagnussagaen ble i sin tur grunnlaget for en nordisk ballade om Roland og Magnus kongen som finnes i en lang færøysk og en kort norsk versjon. Stedsnavnet Roncevaux ble i denne sammenhengen til Ronsarvollen.

Middelalderlegendene om kampen mellom kristne og muslimer på Karl den stores tid satte også sitt på preg på italiensk renessanse i Orlando furioso, Ludovico Ariostos ridder-epos fra 1500-tallet. Her er den franske helten omdøpt til Orlando fra Aspromonte i Calabria.

 Referanser 

Litteratur
Einhard og Nokter den stamme: Karl den store, oversatt av Sigmund Skard. Oslo 1929Rolandskvadet, oversatt fra gamalfransk av Johs. A. Dale. Oslo 1934, nyutgitt (heftet) av Det Norske Samlaget i 1965.Rolandsangen, gjendiktet fra gammelfransk av Helge Nordahl for Thorleif Dahls kulturbibliotek, Oslo 1985. ISBN 978-8203-150-15-9
Gaston Paris: Histoire poétique de Charlemagne. Paris 1865.
Gaston Paris: La poésie au Moyen Âge. Paris 1885 & 1895.
Gustav Storm: Sagnkredsene om Karl den store og Didrik af Bern hos de nordiske Folk. Et Bidrag til Middelalderens litterære Historie. P.T. Mallings Bogtrykkeri. Kristiania 1874.
Knud Togeby & Pierre Halleux (red.): Holger Danske. – Ogier le Danois. Vol. 1-3. (1. «Ogier le Dannoys. Roman en prose du XVe siècle». Publié par Knud Togeby. 2. Knud Togeby: «Ogier le Danois dans les littératures Europénnes». 3. «Karlamagnús saga. Bramches I. III, VII et IX».) Edition bilingue projetée par Knud Togeby et Pierre Halleux. Texte norrois édité par Agnete Loth. Traduction française par Annette Patron-Godefroit. Avec une étude par Paul Skaarup. Publié par Det danske Sprog- og Litteraturselskab, København (Copenh.) 1967, 1969 & 1980.
Carl Elberling: Danske Folkebøker. København 1867
Carl Richard Unger: Karlamagnus Saga ok Kappa hans. Fortællinger om Keiser Karl Magnus og hans Jævninger. Trykt hos H.J. Jensen. Christiania 1860. I norsk Bearbeidelse fra det trettende Aarhundrede. Program til I. Semester 1859. 1 Plansje.
Bjarni Vilhjálmsson (red.): «Karlamagnus Saga og Kappa Hans». Vol. 1-3. Islendingasagnaútgáfan, Haukadalsútgáfan. Reykjavik. 8°.
Magnus Brostrup Landstad: «Roland og Magnus kongin» (s. 169-176). Norske Folkeviser''. (Uforandret opptrykk av utgaven fra 1853, med etterord av Erik Henning Edvardsen).  Norgesforlaget AS. Porsgrunn 2002. ISBN 82-91986-45-2 (KPL)

 Eksterne lenker 
 Rolandskvadet av norsk musiker Erik Bye på YouTube
 Rolandskvadet av norsk musiker Harald Foss på YouTube
 Rolandskvadet av norsk Trio Mediæval på YouTube
 Roland og Magnuskongen fra Rolandskvadet på YouTube
 Roland og Magnuskongen - Trondhjems Studentersangforening på YouTube

Kategori:Poesi fra middelalderen