Et barn er født i Betlehem

«Et barn er født i Betlehem» er en av de meste kjente julesangene i Norge. Den er en oversettelse av den middelalderske julehymnen Puer natus in Bethlehem, som er en av verdens mest kjente julehymner. Sangen gjenforteller juleevangeliet om barnet Jesus, som ifølge dette var født i Betlehem.

 Latinsk middelalderhymne
Den eldste bevarte latinske tekst stammer fra begynnelsen av 1300-tallet og kan være fra litt før detteBowler, Gerry, Dizionario universale del Natale ["The World Encyclopedia of Christmas"], ed. italiana a cura di C. Corvino ed E. Petoia, Newton & Compton, Roma, 2003, p. 280  Puer natus in Bethlehem (1) su Hymns and Carols of Christmas Puer natus in Bethlehem (2) su Hymns and Carols of ChristmasPedrinelli, Andrea, Le musiche del Natale, Àncora, Milano, 2010, p. 13; antallet vers varierer i de forskjellige nedtegnelser. Opprinnelsen til denne gregorianske hymne er ellers ukjent, skjønt den nevnte bevarte versjon, er fra en hymnebok brukt i noen benediktinerklostre. Både Böhmen (et kloster i Hraditch) og Tyskland er områder det er blitt spekulert om som opphav.

Hymnen ble fra 1300-tallet vanlig i liturgisk bruk fra første juledag og til og med Epiphanias (6. januar, Herrens Åpenbaring, Trekongersdag).

Fra latin til norsk
Salmen finnes på latin i den finsksvenske Piæ Cantiones, og i Kingos salmebog. Nikolai Frederik Severin Grundtvig gjendiktet den latinske teksten «Puer natus in Betlehem» til dansk på ny i 1820 (senere gjort om til bokmål), mens oversettelsen til nynorsk ble gjort i 1905 av Bernt Støylen.

Tidligere ble «Et barn er født i Betlehem» sunget til en tysk folketone fra 1400-tallet, men i dag blir som oftest Ludvig Mathias Lindemans tone fra 1871 benyttet.

Både bokmåls- og nynorskteksten står i Norsk Salmebok, på nummerne 29 og 30.

Andre språk
Et barn er født i Betlehem (dansk): Den danske tekst som er i moderne bruk tilskrives oftest N.F.S. Grundtvig i 1820. Hans Tausen oversatte i 1553 den latinske salme til dansk, mens Grundtvigs versjon først ble til i 1820. Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug utgav Grundtvigs tekst i desember 1835 i et hefte redigert av Frederik Christian Sibbern.Arkiv for Dansk Litteratur - N.F.S. Grundtvig - Tekst 

Ett barn är födt i Bethlehem: En oversettelse til svensk ble foretatt av Laurentius Paulinus Gothus og er medtatt i 1695 års psalmbok. I 1697 års koralbok og 1921 års koralbok med 1819 års psalmer angis det at melodien er opprinnelig en middelaldersk julevise, kjent i Sverige siden 1582, som også brukes for salmen En stjärna gick på himlen fram (1695 nr 146, 1819 nr 67).

Ein Kind geborn zu Bethlehem: En første tyske oversettelse stammer fra presten Heinrich Laufenberg fra året 1439. Den mest kjente tyske variant, Ein Kind geborn zu Bethlehem, finnes i Valentin Bapsts sangbok fra 1545, og omfatter der ti vers. Den , som ikke baserer seg på gregoriansk manér, forekommer første gang hos Lucas Lossius i 1553. Johann Sebastian Bach (1685–1750), som i 1724 grep fatt i temaet i en kantate (Sie werden aus Saba alle kommen, BWV 65, senere som orgelkoral i «Orgelbüchlein», BWV 603), tilføyde et ekstra vers. Werner Neumann formoder imidlertid at teksten stammer fra Christian Weiß den eldre (1671–1737), pastor ved Thomaskirche i Leipzig.Werner Neumann (Hrsg.): Johann Sebastian Bach. Sämtliche Kantatentexte. Unter Mitbenutzung von Rudolf Wustmanns Ausgabe der Bachschen Kantatentexte. Leipzig 1956.

Det er kommet et stort antall videre komposisjoner på tysk grunn, blant annet av Michael Praetorius (1571–1621): Puer natus in Bethlehem (4-stemt), Ein Kindelein so löbelich (4-stemt); Johann Hermann Schein (1586–1630): Ein Kind geborn zu Bethlehem (6-stemt); Samuel Scheidt (1587–1654): Puer natus in Bethlehem (8-stent), Ein Kind geborn zu Bethlehem (6-stemt) og Dietrich Buxtehude (1637–1707): Puer natus in Bethlehem (orgelkoral), Buxtehude-Werke-Verzeichnis 217.

A Child is born in Bethlehem er kjent på engelsk i oversettelse av Hamilton Montgomerie MacGill i 1876.

 Innspillinger (i utvalg) 
Halfdan Rode med orgel (og kor). Innspilt i Kristiania i september 1909. Utgitt på den akustiske 78-platen Gramophone 2-82764. 
Operasanger Erik Jansson med orgel. Innspilt i Kristiania i november 1919. Utgitt på den akustiske 78-platen Beka 78061.
Anders Brems med orgel. Innspilt i København 4. mars 1921. Utgitt på de akustiske 78-platene Gramophone X 1074 og Gramophone A.L. 813.
Øivind Lunde med trio, vibrafon og klokker. Innspilt i oktober 1931. Utgitt på 78-platen ParlophonDet het Parlophon på denne tiden B 41086Øivind Lunde med trio, vibrafon og klokker: Et barn er født i Betlehem (Parlophon B 41086, 78-plate)
Sven-Olof Sandberg med orgel og kirkeklokker. Utgitt på 78-platen Odeon A 180323 D-4324.Se plateetiketten
Bjarne Andersen med Walfred Andersens orkester. Innspilt i Oslo i november 1937. Utgitt på 78-platen Telefunken T-8115.
Olavsguttene. Innspilt i Trefoldighetskirken, Oslo, i oktober 1938. Utgitt på 78-platene His Master's Voice A.L. 2544 og på His Master's Voice A.L. 2813.
Sølvguttene med orgel (Dagfinn Moe), dir. Torstein Grythe. Arr.: P. Steenberg. Innspilt 28. september 1955. Utgitt på 78-platen Columbia GN 1567 og på LP-platen Glade jul (Odeon MOCN 1001).
Nidarosdomens Guttekor på Frelsesarmeens Juleplate 2004

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Tekst til «Et barn er født i Betlehem»
 Dansk tekst med akkorder på guitarmasta.net
 Bokmålstekst på stille-julenatt.org 
 Nynorsktekst på aasentunet.no

Kategori:Julesanger