Hvordan Norge ble bygd

Hvordan Norge ble bygd (norrønt Hversu Noregr byggðist eller Fundinn NoregrProsjekt Runeberg: Nordisk familjebok: Oppslagsord Fundinn Noregr) er en islandsk opptegnelse om opprinnelsen til ulike mytologiske norske slekter. Det eneste eksemplaret av denne teksten er gjenfunnet i Flatøybok.

 Skapelsesmyte 
I Hvordan Norge ble bygd beskrives en fiktiv slektslinje fra jotnen Fornjot i Finland til dennes etterkommer, sagnkongen Nor, som erobret Norge og ga navn til landet. Kong Nor som eponymisk for Norge er både uhistorisk og filologisk ukorrekt, liksom Saxo oppga den fiktive «kong Dan» som opphav til navnet «Danmark», og Dans bror Angel som anglernes første konge.Skovgaard-Petersen, Inge: «Dan - sagnkonge» i Den Store Danske på lex.dk. Hentet 25. juli 2024 fra  Snorre Sturlason forsøker seg på lignende forklaringer innledningsvis i Heimskringla. Tilsvarende slår teksten fast at Nors like fiktive sønn Trond bosatte seg i det området som ble navngitt etter ham, Trondheim (Þrándr er nefndr konungr sá, er fyrstr réð fyrir Þrándheimi). Teksten gir deretter detaljer om Nors og av hans bror Gors etterkommere i en seksjon kalt Ættartölur («Ættetavle»).

 Samme myte i Orknøyingenes saga 
Denne opptegnelsen har en nær parallell i de tre første kapitlene av Orknøyingenes saga som gir en annen versjon av den samme fortellingen med detaljer om Gors etterkommere, foruten informasjon som ikke finnes i Hvordan Norge ble bygd. Opptegnelsen i Orknøyingenes saga, som man antar er eldre enn Flatøyboks versjon, blir stundom referert til som Grunnleggelsen av Norge (Fundinn Noregr eller Fundin Noregr). Mye av stoffet i disse to opptegnelsene finnes ikke noe annet sted, spesielt mange gjæve familiers angivelige avstamning fra jotner, heller enn fra Odin som Snorre oppgir.

 Konge, jarl og herse 
Jarletittelen ble angivelig tatt i bruk da Nors sønnesønn Gudbrand nektet å bli kalt «konge», og ga seg selv tittelen «jarl» isteden (ok lét gefa sér jarlsnafn). Tre generasjoner senere avviste en annen Gudbrand titlene «konge» og «jarl», og ga seg i stedet tittelen «herse». I skaldekvad kalles Erling Skjalgsson med den gamle høvdingtittelen «herse» og den nye betegnelsen «lendmann»; «hordenes vokter» (vorðr Horða) som knyttet ham til Hordaland, mens sagaene kalte ham «Rygekongen» som knyttet ham til Rogaland.Krag, Claus: «Erling Skjalgsson» i Norsk biografisk leksikon på snl.no. Hentet 25. juli 2024 fra 

Slektslistene fremstiller slekter som minnes i nordisk tradisjon, men ikke var lokalisert i Norge, som om de faktisk var norske; de fleste som etterkommere av kong Nors etterkommere, den like fiktive Halvdan den gamle, omtalt i Hyndluljod, i Snorres Edda og i Ættetal i Flatøybok. Halvdan skal ha vært konge på Ringerike som far til 18 sønner og stamfar til flere slekter. Fra hans sønn Dag og Tora Drengjamor stammet angivelig Harald Hårfagres mor, Ragnhild Sigurdsdatter, den første kvinnen født i Halvdans ætt på 300 år.Store norske leksikon (2005-07): «Halvdan den gamle» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 25. juli 2024 fra 

 Ætt fra både Adam og Odin 
Den islandske filologen Sigurður Nordal (1896-1974) mente at Hvordan Norge ble bygd ble skrevet som en introduksjon til Ættartölur som fremstiller Harald Hårfagre som etterkommer av storheter som Odin, Priamos av Troja, Saturn og Noa, helt tilbake til Adam. De to prestene Jon Tordsson og Magnus Torhallsson som skrev Flatøybok på 1380-tallet, samlet tekster fra mange tider som kildegrunnlag. Der Snorre mente at nordmenn og Odin stammet fra Asia og var innvandret østfra, kom Tordsson og Torhallsson med en stamfar som het kong Nor og kom nordfra.Bård Amundsen: «Hvorfor kommer den fulle historien først nå», forskning.no 3. desember 2019Flatøybok  ender med en slektsliste for Harald Hårfagres etterkommere fram til Olav Håkonsson (1370–87) og med et utsagn om at opptegnelsen var nedskrevet i 1387, og en omtale av Olavs mor, dronning Margrethe, som Norges hersker.

 Referanser 

 Se også 
 Frá Fornjóti ok hans ættmönnum

 Litteratur 
 Rowe, Elizabeth Ashman: Origin Legends and Foundation Myths in Flateyjarbók, Old Norse Myths, Literature and Society, Proceedings of the 11th International Saga Conference 2-7 juli 2000, University of Sydney

 Eksterne lenker 
 ''Hversu Noregr Byggðist, Heimskringla.no
 ''Hversu Noregr Byggðist, Snerpa.is

Kategori:Norrøn litteratur
Kategori:Norrøn mytologi
Kategori:Norges historie