Fluberget

Fluberget er et fornminnefelt i Stavanger, med helleristninger og smårøyser fra bronsealderen.   Med 170 synlige figurer og 80 skålgroper er det 
det største helleristningsfeltet på Jæren.Info-plakat på Fluberget, Arkeologisk museum i Stavanger. Lest november 2021 

Feltet ligger på Hestnes ved Hafrsfjord, vest i Stavanger kommune. Som kulturminne fra bronsealderen er ristningene automatisk fredet etter kulturminneloven.  Riksantikvarens ID-nummer er 24610. 

Helleristningene er laget over lang tid, antagelig av mennesker som drev jordbruk i området. I Fluberget finner en flere halve jettegryter, dannet  av smeltevann
og stein i sen istid.  Isen har ligget tett inntil berget, slik at halve jettegryten er laget i isen, halve i berget.  De fleste helleristningene 
er plassert nær jettegryter på sørsiden av berget.  Et søkk i berget med høy tetthet av ristninger på sørsiden blir kalt for 
«Solalteret».

Mange av ristningene framstiller båter, som var det vanligste motivet brukt i bronsealderen.  Loddrette streker i båtene kan tolkes som mennesker eller årer og 
kalles mannskapsstreker.  Ved båtene er det også mange skålgroper. Noen arkeologer mener at en kan ha brukt gropene til å ofre i, for eksempel blod eller smør.

Flere av ristningene er formet som bokstaven Y.  Dette motivet er blitt tolket som mennesker som tilber gudene, ved å strekke armene oppover.  Etter det latinske ordet
for å tilbe, kalles figurene for adoranter. 

Som i flere andre helleristningsfelt i Rogaland, finner en i Fluberget risset inn figurer som symboliserer fotavtrykk. Her er også risset inn håndavtrykk, et motiv som er mer
sjeldent i andre felt i Rogaland og i Norge. Det er lansert flere tolkningsforslag for disse avtrykkene.  En tolkning er at avtrykkene symboliserer guder, som en ikke måtte avbilde på annen måte.  

I feltet finner en også geometriske figurer som sirkler og spiraler. Disse kan kanskje være solsymbol.  Andre ramme- og gitterfigurer har en ikke vært i stand til å tolke.  

Fluberget kan ha vært et religiøst samlingssted.  Motivene i helleristningene kan være knyttet til ulike ritualer for fruktbarhet og livssyklus. 
Arkeologen Synnøve Vinsrygg studerte i 1979 soloppgang og solnedgang fra Fluberget ved vintersolverv, i et forsøk på å fastslå betydningen av stedet i sammenheng
med dette tidspunktet. På grunn av lavt skydekke ble ikke forsøket vellykket, og Vinsrygg kunne bare anbefale videre studier for å fastslå en mulig betydning.    
I bronsealderen gikk sjøen inn i en vik ved Fluberget. 

Helleristningene på Fluberget ble oppdaget i 1879.  I 1894 ble det i Revheimsmyra, 200 meter sørøst for Fluberget, funnet to bronselurer
fra yngre bronsealder.  De er kanskje ofret i myra, etter å ha vært i bruk under seremonier ved Fluberget.  Bronselurene er utstilt på Arkeologisk museum i Stavanger.  
Rørlengden i lurene var 176 cm, og lurene var demontert i fem deler, lagt fint ved siden av hverandre i myra.  
På nordsiden av myra, nær Fluberget, er det også funnet to flintdolker, hvorav minst den ene er fra bronsealderen. På sørsiden av myra ble det i 1879 funnet en huløks av 
bronse.

 Se også 

 Helleristningene på Aubeberget - nærliggende fornminnefelt fra bronsealderen

 Bildegalleri 

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Arkeologisk museum i Stavanger #Utforsk helleristninger i Rogaland
 www.fornminner.no om Fluberget


Kategori:Bergkunst i Rogaland
Kategori:Kulturminner i Stavanger