Innerst

En innerst (av mellomlavtysk insete, egentlig «innsitter»Innerst. (2016, 12. januar). I Store norske leksikon. Hentet 1. februar 2017. eller av indsitter) var en person som leide et rom eller et hus hos andre, men hadde egen husholdning. Vedkommende kunne leve av et håndverk som skomaker, snekker eller skinnfellmaker. Noen tok tilfeldig arbeid for daglønn og andre levde av almisser. Begrepet «innerst» ble brukt i det norske bondesamfunnet fra midten av 1600-tallet og ved folketellingen 3. desember 1900. Betegnelsen var i utgangspunktet nøytral. En innerst kunne være velstående som levde av sin formue og tilhøre de øvre sosiale lag («kondisjonerte losjerende»), men stort sett tilhørte han underklassen på landsbygda. Noen forble innerster hele livet. Innersten var vanligvis mer underprivilegert enn husmannen og hadde som regel lavere status. Betegnelsen ble brukt i folketellingen i 1801 til dels i kombinasjon med andre kategorier som «fattig», «smed» eller «kårmann». Innerst kunne være en "retrettstilling" eller kunne være personer som ventet på å overta en gård eller en husmannsplass.
Schilbred definerer innerst som en losjerende med egen husholdning. Betegnelsen i Norge ble brukt om en person som leide husrom hos leilending eller husmann, men hadde sin egen husholdning. Betegnelsen ble brukt på landet. Schilbred siterer dansk ordbok fra 1833: «sidder til Huse, boer til Leie, enten hos en Gaardmand eller en Huusmand; en Indsidder». Innersten var en fri lønnsarbeider uten arbeidsplikt for husbonden. Innerster er omtalt i Christian Vs Norske Lov 3. bok, 21. kapittel «Om Tienistefolk paa Landet og i Kiøbstæderne, Inderster og Løsgængere». Etter loven hadde ugifte innerster plikt til å feste seg til tjeneste for et halvt eller helt år om gangen. Husmenn hadde eller kunne pålegges arbeidsplikt, noe som normalt ikke gjaldt for innerster. Innerster var normalt ikke involvert i gårdsdriften. De eldste folketellingen i Norge delte befolkningen på landet stort i bare tre hovedkategorier etter hvilken tilknytning de hadde til matrikulert jord: bonde, innerst og husmann.

Tittelen har vært brukt i mer eller mindre negative bemerkninger helt frem til i dag, for eksempel i diverse bygdebøker. I boken om husmannsplasser i Asker fortelles det om husmenn som hadde «innerst i huset» og i noen tilfeller var innersten en uføre eller fattig person som utløste tilskudd fra myndighetene. I gårdshistorie for Åfjord og Jøssund nevnes mange innerster, i noen tilfeller familier med barn, ektepar («Ole med kone losjerer som innerst») eller innerst i egen familie («husbondens bror», «innerst hos faren», «fremdeles som innerst hos faren»). I boka om Grue fortelles det også om innerster for eksempel en som «er kalt husmann, men var helst innerst hos broren», og en kvinne som ble innerst på en annen gård da mannen døde.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Innerst SNL

Kategori:Landbrukshistorie
Kategori:Økonomisk historie
Kategori:Juridisk terminologi