Thomas Mathiesen

Thomas Mathiesen (1933–2021) var en norsk sosiolog som er mest kjent for sitt arbeid innen rettssosiologi. Han var professor ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo 1972–2003, emeritus fra 2004.Ragnhild Hennum og May-Len Skilbrei: Minneord - Thomas Mathiesen (1933-2021) - Klassekampen 5. juni 2021</ref> Han ble tildelt æresdoktorgrad ved Lunds universitet i 2003.http://folk.uio.no/thomasm/curriculum_vitae.html

Mathiesen har hatt stor innflytelse på rettssosiologisk teori og kriminalpolitikk. Han regnes som en del av «gullaldergenerasjonen» i norsk samfunnsvitenskap og skrev bøker som er oversatt til en rekke språk, og han var i mange år en hyppig deltaker i offentlig debatt.Dag og Tid, 29. mai 2015. «Minneord til Nils Christie.»Professor Thomas Mathiesen er død. Publisert 30. mai 2021. I tillegg til forskning om fengsler, ble Mathiesen særlig kjent for sin forskning om moderne informasjonsteknologi og overvåkningssystemer.Mathiesen, Thomas: Overvåkingsstaten.

Mathiesen regnes som en sentral skikkelse i etableringen av kriminologi og rettssosiologi i Norge og Norden i andre halvdel av 1900-tallet.Rettssosiolog Thomas Mathiesen er død. Khrono.no Ved siden av kriminolog Nils Christie, omtales Mathiesen som én av to norske samfunnsforskere i boken 50 Key Thinkers in Criminology (Routledge, 2009).

 Bakgrunn 
Mathiesen vokste opp på Jar i Bærum, som sønn av kontorsjef Einar Mathiesen (1903-1983) og legesekretær Birgit Mathiesen (1908-1990).Mathiesen, Thomas: Cadenza - A Professional Autobiography (European Group Press, 2017), s. 48. Mathiesen beskrev i 2017 sin familiebakgrunn som en «blanding av bondeslekt og spissborgerskap». Hans mor, Birgit, fødtes i Wisconsin i USA. Hans far, Einar, tilbragte deler av barndommen på et barnehjem i Kristiania. Einar ble med tiden sjef i et rederi.

Mathiesen gikk folkeskolen på Stabekk skole, og tok examen artium i 1952. Han utviklet tidlig interesse for klassisk musikk, og hadde angivelig ønske om å livnære seg som pianist.Cadenza - A Professional Autobiography (European Group Press, 2017), s. 62-65. Han dro til University of Wisconsin i januar 1953 for å studere musikk, men la denne ambisjonen vekk da han fikk øynene opp for sosiologi. Han studerte sosiologi i Wisconsin 1953-1955.

Mathiesen var i mange år en ivrig amatørpianist og holdt enkelte konserter i årenes løp.

 Virke 
 Tidlig karriere 
Etter studieopphold i Wisconsin flyttet Mathiesen tilbake til Norge høsten 1955, med fullført B.A. i sosiologi,Cadenza - A Professional Autobiography (European Group Press, 2017), s. 74. og ble innrullert ved Instituttet for sosiologi ved Universitetet i Oslo. Han fullførte magistergraden i sosiologi i 1958,Mathiesen, Thomas (1959): Aspects of Social Stratification in a Changing Community. Institute of Sociology, University of Oslo. med psykologi og sosialantropologi som støttefag. 1959–1964 jobbet han som forskningsstipendiat og vitenskapelig assistent for sosiolog Vilhelm Aubert.Cadenza - A Professional Autobiography (European Group Press, 2017), s. 88.

I 1965 tok Mathiesen doktorgrad på avhandlingen The Defences of the Weak - A Sociological Study of a Norwegian Correctional Institution, en kritisk sosiologisk analyse av Ila fengsel. Avhandlingen bygget på Mathiesens intervjuer med fanger, såkalt aksjonsforskning.Cadenza - A Professional Autobiography (European Group Press, 2017), s. 107-127. Mathiesens doktoravhandling ble i 2011 rangert av Norsk sosiologforening – på listen Norsk sosiologisk kanon – som en av de 25 viktigste tekstene for sosiologifagets utvikling i Norge.Morgenbladet. 4. februar 2011.

Mathiesens forskning var i tiårene som fulgte etter 1965 karakterisert av et «nedenfra»-perspektiv, og han gjorde seg kjent som en forsker som talte de svake og utstøttes sak i samfunnet.

 Forskning og yrkesliv 
Årene 1965–1969 arbeidet Mathiesen som universitetsstipendiat ved Institutt for Samfunnsforskning, og var forskningsleder ved samme institutt 1969–1972. Han var professor i rettssosiologi ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo 1972–2003.

Mathiesen hadde en sentral rolle i dannelsen av KROM (Norsk forening for kriminalreform), blant annet sammen med Jens Bjørneboe.Krom - om.Cadenza - A Professional Autobiography (European Group Press, 2017), s. 129-172. Mathiesen var formann i KROM 1968–1973, og var meget aktiv i foreningen i årevis etterpå.Klassekampen, 22. januar 2016, s. 32-33.https://www.aftenposten.no/nekrolog/i/eK9jJa/han-arbeidet-utrettelig-for-de-svaktstilte-i-samfunnet  Ole Kristian Hjemdal, Astrid Renland, Aslak Syse og Mikkel Thørrisen: Han arbeidet utrettelig for de svakstilte i samfunnet] - Aftenposten 5. juni 2021 KROM hadde pr. 2018 holdt mer enn 45 årlige konferanser, og foreningens kritiske syn på fengsler vakte tidlig oppmerksomhet i mediene. Mathiesen deltok i 1968 i en TV-debatt på NRK om KROM som antagelig var en av de første kriminalpolitiske debatter i norsk kringkasting. Han deltok også i oppstarten av foreningen for kriminalreform i Storbritannia i 1972.Fitzgerald, Mike (1977). Prisoners in Revolt. Penguin, s. 142.

Fra slutten av 1960-tallet arbeidet Mathiesen for å få fjernet løsgjengerloven, paragrafen fra 1900 som ga politi uttalt myndighet til å arrestere uteliggere og rusmisbrukere på gaten, skildret i hans bok Løsgjengerkrigen (1975). Mathiesen bidro til å få løsgjengerlovens bestemmelse om tvangsarbeid opphevet i 1970. Han rettet også sterk kritikk mot ungdomsfengselet på Berg før dets nedleggelse i 1975, og arbeidet for å bedre soningsforholdene i norske fengsler. Et kjernebegrep i Mathiesens aksjonsforskning har vært idéen om «det uferdige», fremlagt i hans bok ved samme navn i 1971.Lillevolden, Stein. «THOMAS MATHIESEN IN MEMORIAM». 1. juni 2021.Fremtiden. 24. januar 1972. s. 13. «Ny bok av Thomas Mathiesen på Pax.»

Ved siden av Nils Christie og nederlandske Louk Hulsman, anses Mathiesen som en av de fremste representantene bak retningen innen kriminalpolitikk som går inn for å avskaffe straff som virkemiddel. Mathiesen kritiserte hva han omtalte som den «ideologiske begrunnelse» for fengsel,Mathiesen, Thomas (1987, 1995). Kan fengsel forsvares? Pax, s. 64. og hevdet at fengsel i liten grad fungerer hverken allmennpreventivt eller rehabiliterende. I sin selvbiografi (2017) betonte Mathiesen at han så det som viktigst å bidra til at norske fengsler skulle bli mer «humane».

Da den omstridte kriminalmeldingen av 1978 ble lagt frem under daværende justisminister Inger Louise Valle, var Mathiesen først blant kriminalmeldingens hardeste kritikere, da han anså at den «ikke gikk langt nok» i sine reformer. Han skal i ettertid ha moderert deler av sin kritikk mot kriminalmeldingen.Mathiesen, Thomas. «Straff som virker?» 22. oktober 2008. Mathiesen demonstrerte mot Altautbyggingen ved ulike aksjoner 1979-1981.<ref name=":4">{{Kilde bok|tittel=Cadenza: A Professional Autobiography|etternavn=Mathiesen|fornavn=Thomas|utgiver=(European Group Press)|år=2017|isbn=|utgivelsessted=|side=|sider=259-264|kapittel=|sitat=}} Fra 1980-årene ble han engasjert i spørsmål om statlig overvåking av innbyggere gjennom moderne overvåkingssystemer, og hvordan en slik utvikling kan påvirke samfunnet i negativ retning.

Mathiesen var blant dem som talte for å heve den kriminelle lavalder i Norge fra 14 til 15 år. Han engasjerte seg også i Treholt-saken 1985–1986 og Göteborgskravallerna (2001).

Mathiesen var også gjesteforsker både i inn- og utland, blant annet ved University of California, Santa Barbara (1967), University of California, Berkeley (1975) og universitetene i Warsawa og Bremen 1988, samt ved universiteter i Latin-Amerika og Afrika. Han virket også i en periode som rådgiver for Europarådets stipendiater i fengselsforskning.Nationen. 23. januar 1969, s. 5.

Mathiesen ble tildelt Zola-prisen i 2003 «for nærmere 40 års innsats for svake grupper i samfunnet».

Kritikk av Schengen-avtalen
Utover 1990-tallet ble Mathiesen aktiv i kampen mot Schengen-avtalen, og han markerte seg som en av de mest profilerte kritikerne av norsk Schengen-medlemskap i denne perioden. Han deltok i den åpne høringen om norsk Schengen-medlemskap i Stortingets utenrikskomité 5. mai 1997.Åpen høring i Stortingets utenrikskomité mandag 5. mai 1997 Mathiesens kritikk av Schengen-avtalen handlet i særdeleshet om bekymringer knyttet til personvern og rettssikkerhet.Arbeiderbladet. 2. mai 1997.Dagbladet. 25. mars 2001.

 Tenkning 
Mathiesens forskning medførte en rekke teoretiske bidrag, der spørsmål knyttet til kontroll og maktstrukturer i moderne samfunn ofte sto sentralt.

Som forsker av moderne massemedier var Mathiesen opptatt av forholdet mellom makt og ulike former for medier som mennesker benytter seg av i moderne tid. I boken Makt og medier (1986) redegjorde han for hvordan eierstrukturer og mediemakt, etter hans syn, fremmet en kommersiell mediedekning av forhold i samfunnet. Han anså at det han kalte «blokkdannelsen i mediene» kunne føre til en innsnevring av ytringsfriheten.Nordlys. 28. november 1996. s. 14. Makt og medier regnes som den første norske innføringen i mediesosiologi.Arbeiderbladet. 13. juni 1986. s. 16.

Mathiesen lanserte konseptet om «Synopticon» i artikkelen The Viewer Society: Michel Foucaults 'Panopticon' Revisited (1997) som fikk bred oppmerksomhet i forskermiljøer. «Synopticon» tok utgangspunkt i Michel Foucaults panoptikon,Aaron Doyle. Revisiting the synopticon: Reconsidering Mathiesen’s ‘The Viewer Society’ in the age of Web 2.0. 2011. en metafor for et kontrollsystem der «få overvåker de mange» inspirert av Jeremy Bentham. Mathiesen argumenterte for at ny teknologi som TV og massemedier hadde skapt en ny form for kontrollmekanisme i samfunnet ved siden av Foucaults panoptikon, «synopticon», der «mange overvåker de få.»Synoptic Surveillance and Crime Control.

Blant Mathiesens andre særlig kjente teoretiske bidrag tilhører idéen om «den rettslige superstruktur» (1979),Mathiesen, Thomas (1979). Ideologi og motstand : elementer til en politisk strategi. Oslo: Pax, s. 34-113.Andenæs, Kristian (red.), et al (1992). Sosialrett. Tano a/s, s. 66. en analyse av maktstrukturene innenfor rettsvesenet.

I sine analyser av straff og fengsel tok Mathiesen til orde for en omfattende nedbygging av fengsler, og foreslo alternative måter for samfunnet å bekjempe og reagere på kriminalitet. Han argumenterte for at kriminalpolitikkens fokus bør være hjelp og erstatning til offer i en kriminalsak heller enn straff av gjerningsperson. Mathiesen erkjente at det finnes enkelte personer som utgjør en så stor fare for allmennheten at samfunnet må beskyttes fra dem, men mente at denne gruppen er langt mindre enn det nåværende straffesystemet skulle tilsi, og at de «farlige få» burde ivaretas på annet vis enn i tradisjonelle fengsler.

Mathiesens bok Seer-samfunnet. Tre essays om offentlighet (1984) analyserte de offentlige arenaers organisasjon.Aftenposten. 17. mars 1986. Kronikk av Jon Dørsjø.

 Tredelingen av rettssosiologien 
Mathiesen delte rettssosiologien inn i tre hovedtemaer: «rettens innvirkning på samfunnet», «samfunnets innvirkning på retten», og «vekselvirkningen mellom retten og samfunnet».rettssosiologi - Store Norske Leksikon.Mathiesen, Thomas (2005): Retten i samfunnet: En innføring i rettssosiologi. Pax. s. 134. Han anså at én av oppgavene for en rettssosiolog var å forske på juss og rett ut ifra et samfunnsmessig perspektiv, og studere de samfunnsmessige betingelsene som former jussen.Sånn er livet. Stafett-intervju med professor i rettssosiologi, Thomas Mathisen i anledning KROM 30 år. (22.05.1998.)

 Forfatterskap
I tillegg til jevnlige kronikker og artikler for aviser og tidsskrift, skrev Mathiesen mer enn 30 bøker om samfunnsvitenskapelige spørsmål, blant annet Det uferdige (1971), Rett og samfunn (1975), Makt og medier (1986), Kan fengsel forsvares? (1987), Silently Silenced (2004) og Towards a Surveillant Society (2013). Han skrev på norsk og engelsk. En rekke av bøkene hans er oversatt til flere språk, deriblant svensk, dansk, tysk, italiensk, spansk og portugisisk. Kan fengsel forsvares? ble i 2006 gitt ut på mandarin i Kina. De norske utgavene av Mathiesens bøker ble i en årrekke gitt ut hos Pax forlag.

Internasjonalt tilhører The Politics of Abolition (1974) Mathiesens mest kjente bøker, som regnes som en klassiker innen kritisk kriminologi.Department of Criminology and Sociology of Law (IKRS) - The Politics of Abolition Revisited. Publisert 17. oktober 2014. For denne ble han tildelt Denis Carroll Book Prize på Verdenskongressen for International Society of Criminology i 1978. I 2014 utga Routledge en revidert utgave av boken, The Politics of Abolition Revisited.Routledge.com: The Politics of Abolition Revisited. Kan fengsel forsvares? (eng. Prison on Trial) sees også som et hovedverk og er utgitt i flere utgaver.

Mathiesen skrev forordet i den norske utgaven av Foucaults Overvåkning og straff - Det moderne fengsels historie (1977).

Høsten 2017 ble Mathiesens selvbiografi, Cadenza: A Professional Autobiography, utgitt på det britiske forlaget European Group Press. Selvbiografien kom også ut på serbisk i 2019.КАДЕНЦА – ПРОФЕСИОНАЛНА АУТОБИОГРАФИЈА, besøkt 17. april 2019. Det norske originalmanuskriptet av selvbiografien kom ut våren 2020 hos Novus forlag, under tittelen Solospill og fellesskap - En faglig selvbiografi.

 Siste år 
Mathiesen gikk bort 29. mai 2021.uniforum.no Han er gravlagt på Vestre gravlund. Han ble ved sin bortgang beskrevet i Klassekampen som en «nestor i norsk og internasjonal rettssosiologi».

2. desember 2021 holdt Institutt for kriminologi og rettssosiologi et minneseminar for Mathiesen. Det engelskspråklige tidsskriftet Justice, Power and Resistance utga i 2023 et spesialnummer dedikert til Mathiesens liv og karriere.

 Ekteskap 
Thomas Mathiesen var fra 1962 til 1966 gift med sosiolog Mariken Vaa, datter av billedhugger Dyre Vaa. Fra 1966 til 1972 var han gift med juristen Kirsti Coward. I 1995 giftet han seg med Erla Smári.

 Se også 
 Sultestreiken foran Stortinget i 1979
Maktutredningen (1972-1981)

 Priser og utmerkelser 
 1955 - Medlem av Phi Beta Kappa 1955 (University of Wisconsin) «in recognition of high attainments in liberal scholarship»
 1978 - Denis Carroll Book Prize på Verdenskongressen for International Society of Criminology for boken The Politics of Abolition (1974)
 2003 - Zola-prisen «for nærmere 40 års innsats for svake grupper i samfunnet».
 2003 - Æresdoktorgrad ved Lunds universitet
 2011 - Norsk sosiologisk kanon for doktoravhandlingen «The Defences of the Weak - A Sociological Study of a Norwegian Correctional Institution» (1965)
 2014 - Norsk sosiologforenings hederspris

 Bibliografi (utvalg) 
 Bøker av Thomas Mathiesen 
 Norske førsteutgaver 
 1965: Tiltak mot ungdomskriminalitet
 1971: Det uferdige: Bidrag til politisk aksjonsteori
 1973: Pressgruppe og samfunnsstruktur
 1974: Kriminalitet, straff og samfunn
 1975: Løsgjengerkrigen
 1975: Rett og samfunn: Utkast til en rettssosiologi
 1975: Rettshjelp og samfunnsstruktur (redaktør)
 1978: Den skjulte disiplinering
 1979: Ideologi og motstand
 1979: Politikrigen
 1980: Der informasjonen slutter: Artikler om kriminalpolitikk
 1981: Vekterstaten: om kontrollpolitikken i det moderne samfunnet (med Sturla Falck)
 1982: Makt og motmakt
 1982: Den nye moralismen (redaktør, med Vibeke Lohne og Anne-Lise Middelthon)
 1983: Timeglasset: Fire essays om profesjoner
 1984: Retten i samfunnet: En innføring i rettssosiologi
 1984: Seer-samfunnet: Tre essays om offentlighet
1986: Treholt-saken i offentligheten (med Ole Kristian Hjemdal)
 1986: Makt og medier
 1986: Om moralske panikker: Et eksempel og en tolkning
 1987: Kan fengsel forsvares?
 1989: Skjellig grunn til mistanke? – En studie av forhørsretten
 1991: Mediekrigen: Søkelys på massemedienes dekning av Golfkrigen (redaktør)
 1993: Murer og mennesker (redaktør, med Arne Heli)
 1997: Schengen: politisamarbeid, overvåking og rettssikkerhet i Europa
 1999: Industrisamfunn eller informasjonssamfunn?
 2000: Siste ord er ikke sagt: Schengen og globaliseringen av kontroll
 2011: Kritisk sosiologi - En invitasjon
 2015: Overvåkingsstaten. Europas overvåking av sine borgere - og av andre
 2020: Solospill og fellesskap - En faglig selvbiografi (norsk utgave av Cadenza, 2017)

 Engelskspråklige førsteutgaver 
 1965: The Defences of the Weak: A Sociological Study of a Norwegian Correctional Institution
 1971: Across the Boundaries of Organizations: An Exploratory Study of Communication Patterns in Two Penal Institutions
 1974: The Politics of Abolition
 1980: Law, Society and Political Action: Towards a Strategy Under Late Capitalism
 1990: Prison on Trial (engelskspråklig utgave av Kan fengsel forsvares?, 1987)
 1999: On Globalisation of Control: Towards an Integrated Surveillance System in Europe
 2004: Silently Silenced
 2013: Towards a Surveillant Society
 2014: The Politics of Abolition Revisited
 2017: Cadenza: A Professional Autobiography

 Referanser 

 Litteratur 
Ole Jakob Bae; Ståle Eskeland; Arne Heli: Maskene faller. Kritiske artikler om politikk og samfunn. Thomas Mathiesen 50 år (1983) 244 s.
Svein Sundbø: Thomas Mathiesen. En kronologisk bibliografi over forfatterskapet 1956–1999 (1999) 90 s.
Kristian Andenæs; Knut Papendorf: Fortsatt uferdig. Festskrift til Thomas Mathiesen (2003) 260 s.
Keith Hayward (red.): Fifty Key Thinkers in Criminology (2009) s. 208-213.

 Eksterne lenker 

 Fullstendig bibliografi

Kategori:Norske sosiologiprofessorer
Kategori:Professorer ved Universitetet i Oslo
Kategori:Norsk sosiologforenings hederspris