Bergen stasjon

Bergen stasjon er Bane NORs navn på jernbanestasjonen i Bergen sentrum og endestasjon for Bergensbanen. Den ble åpnet i 1913, fire år etter Bergensbanen. Den erstattet den tidligere jernbanestasjonen i Bergen, som var tegnet og bygget for Vossebanen. Stasjonen ble tegnet av Jens Zetlitz Monrad Kielland, etter at en arkitektkonkurranse ble utlyst i 1900. I 2003 ble Bergen jernbanestasjon fredet ved forskrift. Nygårdstangen godsterminal er tilknyttet stasjonen.

 Jernbanestasjonen 
Den nåværende stasjonsbygningen stod ferdig i 1913 på tomten til Bergen gassverk, men ble ombygd i 1942, 1951 og 1959 av arkitekt Kåre Frølich, med gneis fra gården Skreien i Vaksdal, skifer fra Voss,Bergen jernbanestasjon, ''Bergen byleksikon granitt fra Austevoll og kleberstein fra Lygra.Tom R. Hjertholm: «Sånn som dette skal ikke skje», Bergensavisen 4. november 2020 På området bak, der skinnegangene ligger, ble det tidligere holdt et årlig hestemarked.

Bygningen er reist på en del av det som begynte som Korskirkens assistentkirkegård, anlagt i 1837 og utvidet etter den store koleraepidemien i 1848, da det brått ble behov for mange gravplasser. Den gjenværende assistenskirkegården ved Stadsporten ble nedlagt i 1919, med sporadisk bruk etter andre verdenskrig; og i september 2016 kom det for dagen to hodeskaller under arbeid med en skinnegang mellom to gamle spor.Hanne Louise Åkernes: Fant hodeskaller på togstasjonen, Bergens Tidende 23. september 2016

I 2017 ble Bergen jernbanestasjon plutselig omdøpt til «Bergen stasjon» med et skilt som  bergensere mente skjemmet fasadenCamilla Fosse: «Bergenserne tordner mot navnet på «Bergen stasjon»», Bergensavisen 27. mars 2017 som var fredet 5. mars 2003 med hjemmel i Lov om kulturminner. Skiltet med «Bergen stasjon» ble etter kort tid fjernet.Tom R. Hjertholm: «Byens særpreg blir tatt fra oss», Bergensavisen 2. november 2020

Bergensbanen

miniatyr|300px|Bergen gamle stasjon var plassert ved Lille Lungegårdsvannet og ble revet i 1976 for å gi plass til Stenersens samling. Plasseringen kan sees på et kart fra 1907.
Bergensbanen er en jernbane mellom Bergen og Oslo. Allerede i 1870 ble det lagt frem et forslag om å anlegge en jernbane mellom Bergen og Oslo. Men en avgjørelse kom ikke før i 1894, etter en lengre diskusjon om hvilken rute jernbanelinjen skulle ha. Særlig i Sogn var støtten for en fjordlinje sterk. Sogningene ønsket jernbane over Hemsedalsfjellet eller over Filefjell til Lærdal, eller en jernbanelinje ned Aurlandsdalen til Aurland. Også en linje langs Hardangerfjorden var diskutert.

Men til slutt var det høyfjellsruten som vant fram. Fridtjof Nansens erfaringer med geografien fra sin skitur over fjellet i 1884 påvirket fastleggingen av ruten. Først ble bare den første biten mellom Voss og Taugevatn godkjent av Stortinget, men i 1898 ble resten av linjen også godkjent.

Vestlandsbanen

Vestlandsbanen er en planlagt jernbane mellom Bergen og Stavanger.

Da Bergensbanen mellom Bergen og Oslo ble åpnet i 1909, medførte det en radikal endring i reisetiden mellom Norges to største byer. I så måte følger høyhastighetsringen en lang tradisjon.

Den sørlige lokaliseringen av Bergensbanen skyldes samordningen med Vestlandsbanen. Lengst mulig felles trasé gir lavere totalkostnad og optimalt knutepunkt for trafikk mellom Bergensbanen og Vestlandbanen. Gevinsten av denne traséføringen er muligheten for en stasjon på Nesttun, slik at hele Bergen sør får kort vei til en togstasjon.

Bergen gamle stasjon

Bergen gamle stasjon vest for Lille Lungegårdsvannet var endestasjon for Vossebanen 1883–1913. Bygningen ble revet i 1976.

Galleri

 Stasjonsoversikt 

|}

 Referanser 

 Litteratur 




 Eksterne lenker 

 Bergen byleksikon på nett, om Jernbanestasjonen
 Om Bergen stasjon på Kulturnett.no
 Kunsthistorie.com: Om bygningen 


Kategori:Jernbanestasjoner i Bergen
Kategori:Jernbanestasjoner på Bergensbanen
Kategori:Bane NOR-stasjoner
Kategori:Fredete byggverk i Vestland
Kategori:Kulturminner i Bergen
Kategori:1913 i Norge
Kategori:Jernbanestasjoner åpnet i 1913
Kategori:Jens Zetlitz Monrad Kielland
Kategori:Hordalands samferdselshistorie