Me-Åkernes

Me-Åkernes eller Midtre Åkernes er en fraflyttet gård i Sunnylvsfjorden (indre del av Storfjorden) mellom Stranda og Hellesylt i Møre og Romsdal.

 Betydning 
Me-Åkerneset ligger i området som er nominert på Verdensarv-listen, de vest-norske fjorder, både på grunn av sine enestående gologiske formasjoner og fordi området er representativt for den tradisjonelle jordbrukskulturen i fjordområdene.The 2004 Norwegian nomination for World heritage sites    Dikteren Henrik Ibsen var i Hellesylt (Sunnylven) i juli 1862, og mottok fra hustruen til presten Ole Barman, informasjon om poenget med å bygge husene tett inntil eller under fjell for å unngå å bli tatt med ved ras. Lokalhistorikeren Lars Karbø har på grunnlag av Ibsens opphold i området foreslått at Me-Åkernes kunne ha tjent som modell for prestegården i Ibsens Brand.Beskrivelsen av prestegården i Ibsens Brand:
Her ligger det dess mere trygt, 
Så ytterlig har breen bygt,
at når ved løvsprettens-tid den går, 
den skrider utenover oss, 
og prestehuset urørt står, som inne i en hulfalls-foss

 Adkomst og beliggenhet 
Stedet har ikke annen tilkomst enn fra sjøen. Man må benytte privat skyss.Tilkomst over fjellet er vanskelig. 
Ved sjøen er der ingen havnemuligheter, bare en liten båtstø og murer etter et naust. Båtene må dras på land for ikke å bli ødelagt av fjordbårene.

Gården ligger 100 meter over fjorden i bratt og skredfarlig terreng. Husene er derfor lagt helt inn i en hammer i fjellet, med takene i plan fortsettelse med terrenget, slik at fonnene går over uten å skade husene. Hovedhuset står minst utsatt til. Derfor er fjøs og uthus bygget på endene til et anlegg som samlet måler 35m.

 Bebyggelse og drift 
Opprinnelig var Me-Åkernes en enkelt gård, men ble i 1881 delt mellom to søskenpar. Innmarken ble delt i to like deler og de hadde hver sin besetning, mens husene var felles. Her kunne bo opptil 12-14 mennesker samtidig. De kunne holde hver sine fire kyr og opptil 40 sauer. Det var vanskelig å skaffe nok vinterfor til så mange dyr, så man måtte ty til tilskudd sjøtang som ble behandlet med varmt vann, småhakket og tilsatt byggmel. Der ble dyrket korn og poteter. Kornslaget var bygg, men det overleverte navnet "Rugåkeren" tyder på at det i eldre tid ble dyrket rug. Til tresking av korn hadde man en hånddrevet treskemaskin.

Gården er, bortsett fra tilpasningen til terrengforholdene og skredfaren, en typisk sunnmørsk mangesyssel-gård som hentet sitt utkomme fra jordbruk, frukt- og korndyrking, jakt og fiske.
Gården er idag i privat eie, men Storfjordens venner har utført vedlikeholdsarbeid på anlegget.

Siste brukere var Anders og Solveig Hanson Ringdal. De flyttet fra gården den 6. desember 1958.

Fare for ras og utslettelse 
Gården er i dag (2006) truet av rasfare og fullstendig utslettelse idet den ligger under Åkernesrenna. Åkernesrenna har i de siste årene vist en økende utvidelse og varsler om forestående ras. Raset vil gå rett i fjorden. Man har anslått at det vil ha et volum på over 50 millioner kubikkmeter, og at det vil skape en flodbølge på rundt 30 meters høyde, som vil forårsake store ødeleggelser i områdene langs Storfjorden.Åkernesrenna, Åkernesrenna, Rasfare i Storfjorden — Artikkel (Norwegian) og video 

 Bildegalleri 

 Referanser 

 Kilder 
Far etter folk av Sakarias Ansok, utgitt av Stranda Sogenemnd 1970
Gardane langs Storfjorden av Harald Kjølås, Samlaget 2005. ISBN 82-521-6634-2

 Eksterne lenker 
 Åkernesrenna, Rasfare i Storfjorden.
 Kjempeskred truer bygder.
 Storfjordens venner
 Verdensarv-listen

Kategori:Gårder i Møre og Romsdal
Kategori:Kulturminner i Stranda
Kategori:Tidligere bosetninger i Møre og Romsdal
Kategori:Bosetninger i Stranda