Arne Myrdal

Arne Johannes Myrdal (1935–2007) var en norsk innvandringsmotstander, politisk aktivist og høyreekstremist. Han var kjent for sin motstand mot innvandring i Norge og var særlig aktiv i slutten av 1980-årene og begynnelsen av 1990-årene. I 1990 ble han dømt til ett års fengsel for å ha planlagt å sprenge asylmottaket på Tromøy. Høsten 1991 holdt han en tale på Youngstorget i Oslo som fikk mye oppmerksomhet. Hans rolle i gateslaget i Brumunddal sommeren 1991 fikk også stor medieomtale.   

I 1987 var Arne Myrdal med på å stifte Folkebevegelsen mot innvandring (FMI) og var bevegelsenes første leder. Han var lokalpolitisk aktiv for Arbeiderpartiet i 1960-årene, men gikk ut av partiet og stiftet Øyestad frie Arbeiderparti. På begynnelsen av 1980-tallet var han også medforfatter av en kontroversiell bygdebok.

 Årene før Folkebevegelsen mot innvandring 
Utdannelsen hans besto av realskole, handelsskole og Befalsskolen for infanteriet. I fire-fem år skrev han bygdebøker om Øyestad kommune utenfor Arendal og arbeidet også som hjelpearbeider på oljeanleggene Gullfaks B og C, Mongstad og Rafnes. Han drev virksomhet som skraphandler, arbeidet i Televerket, drev bilforretning i Arendal og var på sjøen.På tomannshånd: Utskjelt og omstridt. Aftenposten Morgen 22.10.1988

I tiden før sitt engasjement mot innvandring var Myrdal lokalpolitiker for Arbeiderpartiet. Han trakk seg fra Arbeiderpartiet på grunn av indre stridigheter og uenighet  og startet Øyestad frie Arbeiderparti, som ved valget ble representert i kommunestyret. I åtte år representerte Myrdal dette partiet i kommunestyret og formannskapet i Øyestad.

På slutten av 1970-tallet skrev han en bygdebok om Øystad kommune som han utga på eget forlag og for egen regning.  Boka ble utgitt i 1981, Boken solgte godt, men ble også en kilde til kritikk på grunn av sitt innhold. Striden rundt utgivelsen skyldtes at Myrdal hadde «krydret» enkelte av bokas avsnitt med pikante episoder fra gammel og ny tid. Utgivelsen fikk førstesideoppslag i VG og var ifølge avisa fylt med injurierende innhold. Øyestad historielag forsøkte å få den stoppet. I 1982 søkte han om kommunal støtte til å skrive et kulturbind for Øyestad og His historie, men søknaden ble avslått.Arne Myrdal og lokalhistorien , Avtrykk.no, 24.04.2016

 Aktivisme og innvandringsmotstand 
Folkebevegelsen mot innvandring (FMI) ble grunnlagt på et møte i Haugesund den 3. oktober 1987 med Arne Myrdal som leder. Foranledningen var at Leiv B. Økland hadde delt ut løpesedler mot innvandring på Karmøy utenfor Haugesund. 

I januar 1989 ble Myrdal og flere andre arrestert for planer om å sprenge asylmottaket på Tromøy utenfor Arendal. Sprengstoff, tegninger og annet bevismateriale ble funnet ved ransaking hjemme hos Myrdal. Høsten 1989 ble han dømt til 1 1/2 års fengsel. En medtiltalt fikk et års fengsel.Lund-rapporten (Dokument nr.15) 

Neste gang Myrdal markerte seg i media var i april 1989 da Folkebevegelsen mot innvandring skulle arrangere landsmøte i Arendal. Landsmøtedelegatene ble møtt av demonstrerende blitzere som blokkerte adgangen til landsmøtelokalet på Central Hotell i Arendal.FMI-landsmøtet: Blitz takket politiet. Aftenposten Morgen 17.04.1989 Landsmøtedeltakerne ble møtt med slag og skjellsord og holdt tilbake da de prøvde å gå inn på hotellet.Slag og skjellsord. Aftenposten Aften 15.04.1989 FMI opplyste i etterkant at møtet var holdt et hemmelig sted på forhånd, og at det falske møtet var forsøkt holdt for å fremprovosere aksjoner fra motdemonstranter.

Arendalspolitiets passivitet overfor demonstrantene vakte reaksjoner, blant annet fra politimesteren i Oslo: Politimesteren i Arendal hevdet på sin side at det ikke var mulig å håndtere saken annerledes med de ressursene arendalspolitiet hadde: 

I april 1990 fant det såkalte «Fevik-slaget» sted hvor  innvandringsmotstandere som Kyvik og Holte, og med Myrdal i spissen, angrep en gruppe demonstranter som kom til landsmøtet på Fevik i egen buss fra Kristiansand.Fevik slaget: http://www.youtube.com/watch?v=_wNGO5rcL9o Demonstrantene hadde ikke fått tillatelse fra politiet til å demonstrere.Søkte ikke om demonstrasjon mot FMI. NTBtekst 23.04.1990 Fem personer ble skadet og kjørt til legevakten etter tumultene. Myrdal ble tiltalt for å ha slått eller medvirket til å ha slått fem forskjellige personer som oppholdt seg utenfor møtelokalet. «Fevik-slaget» ble filmet av NRK, men NRK nektet å utlevere filmopptakene til retten. Saken løste seg til slutt ved at rå-opptakene ble vist på TV. Myrdal ble i 1992 idømt fire måneders fengsel i denne saken.Politiet forberedt, likevel bråk. Aftenposten Morgen 23.04.1990 I tiltalen het det at Myrdal oppfordret folk til å legemskrenke demonstrantene som kom.Tiltale mot Arne Myrdal. NTB tekst 14.05.1991

I juni 1990 ble Myrdal jaget fra et lovlig arrangert torgmøte i Tønsberg sentrum og måtte trekke seg tilbake da flere hundre motdemonstranter gikk til angrep. Brorparten av demonstrantene kom fra Blitz-miljøet og SOS Rasisme i Oslo. Med Stein Lillevolden i spissen gikk de tilreisende blitzere og sympatisører til angrep på FMI-aktivistene.Ungdommen jaget Myrdal. Aftenposten Morgen 18.06.1990Demonstranter i Tønsberg "kjeppjaget" Myrdal. NTB tekst 16.06.1990

I 1991 gikk Myrdal ut av FMI og startet sin egen organisasjon kalt «Norge Mot Innvandring» (NMI). Årsaken var at Myrdal ønsket mer handling og mindre prat.

Den siste dagen i august 1991 holdt Arne Myrdal og tilhengerne hans et møte i Brumunddal som hadde opplevd en rekke angrep mot innvandrere. Møtet endte med et gateslag mellom Myrdal og hans tilhengere og motdemonstranter, hovedsakelig blitzere og antirasister.Flere skadd i gateslag i Brumunddal. NTB tekst 01.09.1991Pøbelen herjet Brumunddal. Aftenposten Morgen 01.09.1991 Da Myrdal kom tilbake for å holde et nytt møte 20. september, møtte 4000 mennesker opp og snudde ham ryggen.En viktig seier – Demonstrasjonen mot Myrdal på Youngstorget 1991 Aftenpostens oversikt 3.2.2001 om vold begått mot innvandrere i Norge siden 1970-talletHedmark fylkeskommune: Det globale i det lokale: Hendelsene i Brumunddalen: Å snu en dårlig ting til en god tingCarlson, Yngve Carlsson; Bjørgo, Tore; Håland, Thomas; (NIBR Pluss-serie 2001/4)

Den 9. november samme år holdt han en tale på Youngstorget som fikk bred omtale i media. Rundt 10 000 tilhørere snudde ham ryggen i en aksjon kalt Vend Arne Myrdal ryggen.

I juni 1992 ble det kjent at Myrdal hadde vært i kontakt med representanter for den svenske rasistiske organisasjonen Vitt Ariskt Motstånd (VAM).VG, 14. juni 1992, s.5, «Innrømmer terrorkontakter – For første gang bekrefter innvandrermotstanderen Arne Myrdal at han har direkte kontakt med utenlandske terrorgrupperinger. I midten av mai skal han ha hatt flere møter med representanter fra den svenske rasistorganisasjonen Vitt Arisk Motstånd». Politiets overvåkingstjeneste uttalte til VG at de var svært skeptiske til en eventuell forbrødring mellom svenske og norske nasjonalister og svenske nynazister da de ble regnet som mye mer voldelige og aksjonsrettet enn sine norske kolleger. Myrdal hadde ved flere anledninger møtt organisasjonens daværende leder, Magnus Malmgren, i Brumunddal og Eidsvoll-distriktet i midten av mai 1992. Ifølge Myrdal var det for å drøfte hvordan de kunne gjøre «alt for fedrelandet». Malmgren var på den tiden domfelt en rekke ganger for blant annet overfall, voldsbruk og ildspåsettelse på en flyktningforlegning. VAM ble fra forskerhold betegnet som en ren terrororganisasjon. En lang rekke medlemmer av organisasjonen er dømt for alvorlige forhold som drap, overfall, bankran og våpentyverier. Myrdal uttalte til VG at: «For oss spiller det ingen rolle hvem vi samarbeider med, bare vi kjemper for samme sak».VG, 14. juni 1992, s.5, «Nå prøver han tydelig å knytte sine bånd videre vestover til Norge og Arne Myrdal. Den tøffe bakgrunnen til svensken skremmer ikke NMI-lederen. For oss spiller det ingen rolle hvem vi samarbeider med, bare vi kjemper for samme sak. Etter norske forhold går vel kanskje Malmgren litt langt, men i Sverige er forholdene langt verre. Der ligger han faktisk litt etter i utviklingen av politiske virkemidler, mener Myrdal».

Myrdal og det nystiftede NMI kom på nytt i offentlighetens søkelys da han hevdet at han var i ferd med å opprette et landssvikregister. Ifølge Myrdal drev NMIs lokallag innsamling av personopplysninger til dette registeret. Han hadde først søkt Datatilsynet om konsesjon til å opprette registeret som hadde vist til at et slikt register var ulovlig og et brudd på personregisterloven. Ifølge samme avis gjorde Myrdal dette etter oppfordring fra Vidar Kleppe, noe Kleppe bekreftet i et intervju med Dagbladet.

I november 1992 ble Arne Myrdal banket opp utenfor sitt hjem i Arendal. Angriperne var to menn og en kvinne. Ifølge Myrdal sa de tre angriperne at overfallet «var en hilsen fra SOS Rasisme og en takk for sist etter Fevik-slaget».NTB 16. november 1992, gjengivelse av reportasje i Fædrelandsvennen. SOS Rasisme benektet at de hadde noe med Fevik-slaget å gjøre.NTB 17. november 1992.

 Dømt for planlegging av angrep mot asylmottak 
I romjula 1988 ble Arne Myrdal oppsøkt av FMI-aktivisten Tom Krømcke. Med seg på bussen til Arendal hadde Krømcke 2,3 kilo dynamitt som han hadde med seg inn i Myrdals hjem.Myrdalsaken: Detaljert utstyrsliste for sprengstoff funnet. NTBtekst 05.01.1989 Den påfølgende morgenen stormet politiets beredskapstropp Myrdals bolig. Politiet beslagla dynamitten og en detaljert liste over utstyr som skulle til for å gjennomføre et attentat mot asylmottaket på Tromøy som var under oppføring. I politiavhør tilsto Myrdal å ha skrevet den detaljerte utstyrslista.

Myrdal ble siden tiltalt for å ha planlagt sprengningen av Hove asylmottak. I retten kom det fram at kronvitnet Tom Krømcke på forhånd hadde informert Overvåkningspolitiet om at dynamitten skulle overleveres til Myrdal, slik at politiet sto klar til å aksjonere i det dynamitten ble overlevert. Krømcke hevdet at han på et tidlig tidspunkt hadde blitt kjent med Myrdals planer om å sprenge asylmottaket, og han startet et dobbeltspill i samarbeid med Overvåkningspolitiet for å få Myrdal tatt på fersk gjerning. Kontakten med Overvåkningspolitiet ble innledet med hjelp fra en journalist (Finn Sjue) i avisa Klassekampen.Komplott mot Arne Myrdal blir benektet. Aftenposten Morgen 06.01.1989 I et intervju med Klassekampen slo Krømcke fast at han i sin tid hadde meldt seg inn i FMI ene og alene for å motarbeide organisasjonen.Krømcke inn i FMI for å motarbeide organisasjonen. NTBtekst 06.01.1989

Myrdal hevdet på sin side at han var blitt utsatt for et komplott. Ifølge Myrdal var det Krømcke som hadde foreslått å aksjonere mot asylmottaket, og det var Krømcke som hadde fått ham til å skrive ned den beslaglagte utstyrslista den samme kvelden som Krømcke kom med dynamitten. Etter norsk straffelov er det å planlegge en straffbar handling ikke straffbart i seg selv, men unntaket er oppbevaring av sprengstoff med formål å begå en straffbar handling.Erik Gjems-Onstad: Myrdalsakene, Eget forlag (1997) ISBN 82-90539-04-5

Politiinspektør Iver Frigaard ved Overvåkingssentralen bekreftet i Agder lagmannsrett at det beste ville vært å la Arne Myrdal og Tom Krømcke liste seg ut i nattens mulm og mørke med dynamitten før politiet slo til. Politiadjutant Jan Atle Hansen ved Arendal politikammer ville det annerledes. Han lot sine tjenestemenn gå inn i Myrdals hjem, og saken ble dermed bevismessig vanskeliggjort – ikke minst fordi politiets informant og «muldvarp» Krømcke selv skulle delta i sprengningen av asylmottaket på Tromøy.Overvåkingen ville tatt Myrdal på fersk gjerning. Aftenposten Morgen 19.09.1989

Påstand sto mot påstand. Et momentet i saken ble spørsmålet om Krømckes troverdighet. Myrdal ble siktet for å ha hatt til hensikt å sprenge asylmottaket en måned før det var planlagt tatt i bruk. I dommen som fulgte, ble Myrdal kjent skyldig på alle punkter, blant annet etter straffelovens §161 for å ha oppbevart sprengstoff i den hensikt å begå en straffbar handling. Det var dissens fra  en av de tre fagdommerne, Sverre Innjord som mente kjennelsen måtte settes til side og saken tas opp igjen i sin fulle bredde. Dommeren fant at det ikke var presentert tilstrekkelige bevis for skyld under rettsforhandlingen. Han ble nedstemt av sine kolleger, administrator, lagdommer John Årseth, og sorenskriver Birger Lassen.Myrdal skyldig på alle punkter. Aftenposten Morgen 22.09.1991 Myrdal ble idømt ett års fengsel.

 Bibliografi 
 Gamle gårder i Øyestad, to bind.
 Sannheten skal fram. Bind 1'' – Lunderød forlag (1990)

Litteratur
I januar 2021 ga Gaveca Forlag ut en biografi om Arne Myrdal, skrevet av lokalhistoriker Gjermund O. Bjørndahl. Forlaget omtalte selv boken slik:   «En biografi om Arne J. Myrdal, initiativtaker til Folkebevegelsen mot innvandring, FMI. Forfatteren forsøker å tegne et bilde av nå avdøde Myrdal, og gi svar på hvem var han, hva formet ham og hvorfor ble kampen mot innvandring så viktig for ham». 

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Da verden kom til Norge
 Myrdalsakene

Kategori:Norske aktivister
Kategori:Nordmenn dømt for lovbrudd
Kategori:Rasisme
Kategori:Norske organisasjonsledere
Kategori:Høyreekstremisme
Kategori:Personer fra Arendal kommune