Rosenhodet dvergpapegøye

Rosenhodet dvergpapegøye (Agapornis roseicollis), eller ferskenfjesdvergpapegøye som noen kaller den, er en art i slekten dvergpapegøyer, som inneholder 9 arter.

 Beskrivelse 
Dvergpapegøyen er ca. 13–17 cm, og veier rundt 40–60 gram. Den har en karakteristisk liten, men kraftig kroppsbygning og en kort stjert.

I naturen har denne papegøyen som standard en lys grønn farge på kroppen med mørkere grønne vinger, de har et rosa fjes med en rød panne, og blå fjær på ryggen og stjerten. Fargene varierer ofte fra populasjon til populasjon, men det vanligste er at hunnene er mørkere, grønnere og større enn de lysere og mindre hannene.

I fangenskap har det oppstått mange fargevariasjoner gjennom mutasjoner, som f.eks. med helt rødt hode, hvitt fjes, oransje fjes, blå kropp, gul kropp (lutino) og albino eller kombinasjoner av disse.
En av de særeste mønstrene er en spraglete fjærdrakt med innslag av grønt, blått, gult og oransje.

 Utbredelse 
Rosenhodet dvergpapegøye er en dvergpapegøye som stammer fra de sørvestlige delene av det afrikanske kontinentet, eksempelvis Namibiaørkenen i Namibia og Angola. Rosenhodet er en av de mest utbredte og minst truete av dvergpapegøyene.

 Underarter 
Det er beskrevet to underarter av rosenhodet dvergpapegøyeClements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2013. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.8.. Hentet ut 8. september 2013.:
 Agapornis roseicollis catumbellus (B. P. Hall, 1952) – sørvestlige Angola.
 Agapornis roseicollis roseicollis (Vieillot, 1818) – Namibia og nordvestlige Sør-Afrika.

 Atferd 
Disse papegøyene er svært sosiale, og lever i små grupper bestående av flere par i naturen. De spiser gjennom hele dagen og bader ofte på grunn av høye dagtemperaturer.

En spesiell atferd disse dvergpapegøyene er kjent for er å bite papir og bark inn i tynne strimler, for så å plassere det under fjærene på bakkroppen. Etter dette flyr de tilbake til den utvalgte redeplassen med redematerialet, de fleste andre dvergpapegøyene velger å bære redematerialet i nebbet.
Det har også blitt observert at mange av disse papegøyene også pakker frø under fjærene og tar det med til redet.

Det har vært et ganske kjent forsøk med disse papegøyene, som handler om atferd gjennom læring eller arv, f.eks. at rosenhoder bærer redematerialet under vingene mens rødhodet dvergpapegøye bærer det i nebbet. Hybrider av disse to blander atferden.
En ting som har blitt observert hos disse papegøyene er at selv om den genetiske atferden får de til å stappe mat og materiale under vingene, vet de ikke hvordan de skal bruke det, en håndoppmatet rosenhode vet ofte ikke hvordan man fletter reir eller hvordan man skal mate unger, men de som er oppdratt av sine artsfrender oftere klarer å gjøre dette på egen hånd.

 Referanser 

 Kilder 
 Eberhard, Jessica R. Evolution of nest-building behavior in Agapornis parrots. Tha Auk. April 1998

 Eksterne lenker 



 Birdlife Species Factsheet: Agapornis roseicollis. Hentet ut 8. september 2013.
 IBC - The Internet Bird Collection: Agapornis roseicollis. Hentet ut 8. september 2013.

Kategori:Papegøyer
Kategori:Kjæledyr
Kategori:Dyr formelt beskrevet av Louis Jean Pierre Vieillot
Kategori:Fugler formelt beskrevet i 1818
Kategori:Angolas fugler
Kategori:Namibias fugler
Kategori:Sør-Afrikas fugler