Pleddprotesten

Pleddprotesten (engelsk: The blanket protest)«Blanket Protest», Oxford Reference var den første fasen og en konflikt mellom republikanske paramilitære fanger i Maze fengsel i Nord-Irland og den britiske regjeringen. 

Det var en del av en fem år lang protest under «The Troubles», den generelle konflikten i Nord-Irland. Protesten hvor fangene nektet å ha på seg fengselsklær ble drevet fram av den provisoriske irske republikanske hær (IRA) og Den irske nasjonale frigjøringshær (INLA) i Maze-fengselet (også kjent som "Long Kesh") i Nord-Irland. De republikanske fangenes status som politiske fanger, kjent som Special Category Status («status som særskilt kategori»), hadde begynt å fases ut i 1976. Dette betydde blant annet at de nå ville bli pålagt å bære fengselsuniformer som vanlige straffedømte. Fangene nektet å godta den administrative betegnelsen på vanlige kriminelle, og også å bære fengselsuniformen.

 Protestens utvikling 
I 1976 mistet paramilitære fanger Special Category Status, en status som politiske fanger som gav dem visse rettigheter. Et av kravene som ble innført var at de skulle bære fengselsuniform, og ikke sine egne klær. I protest mot dette begynte Kieran Nugent å nekte å bære noen klær, og andre fanger fra PIRA og INLA fulgte raskt etter. I begynnelsen gikk deltagerne nakne, men de begynte snart å lage improviserte klær av pleddene de hadde i sine celler, derav navnet på protesten.

Protesten fortsatte uten tegn til kompromiss fra den britiske regjeringen, og mot slutten av 1979 valgte ni av ti nyankomne fanger å bli med i protesten.Bishop, Patrick; Mallie, Eamonn (1987): The Provisional IRA. Corgi Books. ISBN 0-552-13337-X; s. 354. I januar 1980 ga fangene ut en uttalelse med det som ble kjent som «de fem kravene»:

 Retten til ikke å bruke fengselsuniform;
 Retten til ikke å gjøre fengselsarbeid;
 Retten til fri samvær med andre fanger, og til å organisere utdannings- og fritidsaktiviteter;
 Rett til ett besøk, ett brev og en pakke per uke;
 Full restaurering av remisjon tapt gjennom protesten. Taylor, Peter (1997): Provos The IRA & Sinn Féin. Bloomsbury Publishing. ISBN 0-7475-3818-2; s. 229–234.

Etter flere fysiske angrep på fanger som gikk ut for å tømme sine dobøtter – de fikk ikke bruke toalettene uten uniform, og måtte derfor ha bøtter i cellene – begynte neste fase av protestene, som var den skitne protesten (dirty protest), også kalt som «ikke vask-protesten» (no wash protest). McFadyean, Melanie (4. mars 2006): «The legacy of the hunger strikes», The Guardian. Macdonald, Chris (6. juni 2019): «What is a Dirty Protest?», SafeGroupder fangene smurte sine egne ekskrementer på celleveggene. Høsten 1980 gikk en del fanger til sultestreik, og det så ut til at man hadde lykkes i å presse den britiske regjeringen til å gi etter. Det viste seg at dette ikke var tilfelle.

Den 1. mai 1981 begynte den siste fasen av protesten med den andre sultestreiken da Bobby Sands nektet å ta til seg mat,«We Wore the Blankets», Bobbysandstrust.com og da streiken ble avsluttet 3. oktober, hadde ti menn, blant dem også Sands, sultet i hjel.«The Hunger Strike of 1981 – A Chronology of Main Events» , CAIN. To dager senere kunngjorde den påtroppende den nordirske ministeren, James Prior, en rekke endringer i fengselspolitikken, blant dem at fra da av ville alle paramilitære fanger få lov til å bruke sine egne klær til enhver tid.Bishop, Patrick; Mallie, Eamonn (1988): The Provisional IRA. Corgi. ISBN 9780552133371; s. 375 Med det ble opleddprotesten og den skitne protesten avsluttet. 

 Eldre teppeprotester og sultestreiker 

I 1917 ble en form for teppeprotest utført av Padraic («Paddy») Fleming, en enkelt irsk republikaner som var internert i Maryborough (nå Portlaoise fengsel) i det irske grevskapet Laois.«From Revolutionary to Industrialist», LaoisLive, 10. februar 2012 Fleming ble nektet behandling som politisk fange og gikk i sultestreik. Det var betydelig offentlig forargelse over Thomas Ashes tidligere død (ved tvangsforing) og Fleming ble løslatt i november 1917. Fleming ble arrestert på nytt i mai 1918 og nektet å bruke fengselsuniformer, noe som resulterte i at han ble etterlatt naken og innelåst i cellen og (ettersom han ødela cellen sin) ble holdt fast med en tvangsjakke. Fleming gikk i flere lange sultestreiker og ble til slutt gitt status som politisk fange og overført til Mountjoy fengsel. Fleming rømte fra fengselet sammen med 19 andre 29. mars 1919.McGuffin, John (1973): Internment!, Anvil Books Ltd, Tralee, Ireland, s. 32-33.

I 1920 ble flere sultestreiker (Mountjoy og Cork) gjennomført av irske republikanere som krevde politisk status, noe som resulterte i to dødsfall fra sult. I de irske sultestreikene i 1923 gikk tusenvis av irske fanger i sultestreik som resulterte i flere dødsfall. Loughman, Michael (6. oktober 2023): Why did 8,000 IRA prisoners go on hunger strike in 1923? «Why did 8000 IRA prisoners go on hunger strike in 1923?», RTE.ie

I midten av juni 1943 ble en form for pleddprotest utført av irske republikanske fanger i fengselet Crumlin Road Gaol (dagens Prison Belfast) da 22 fanger gikk til en «pleddstreik» for å få status som politisk fanger. Coogan, Tim (2002): The IRA. New York: St. Martins Press. ISBN 0-312-29416-6; s. 187. Hver morgen ble hver tøyvarer (unntatt et håndkle) fjernet fra cellene og fangene ble liggende på gulvet til nattetid da sengetøyet ble returnert.MacEoin, Uinseann (1997): The IRA in the twilight years 1923-1948, Argenta Publications, Dublin, ISBN 0951117246; s. 459.

IRA-mannen Seán McCaughey døde i sultestreik den 11. mai 1946 i Portlaoise fengsel. McCaughey krevde politisk status, nektet å bruke fengselsklær og ble holdt naken (bortsett fra et teppe) i isolasjon i nesten fem år.Flynn, Barry (2011): Pawns in the Game, Collins Press, Cork, Ireland, ISBN 9781848891166; s. 109 I løpet av 1900-tallet, mellom 1917 og 1981, døde totalt 22 irske republikanere i sultestreik mens de krevde politisk status. Petrizzo, Francesca (2. februar 2024): «‘Dead faces laugh’: Medievalist hungers and Irish republican time, 1917-1981», 15, Springer, s. 5-48

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 «Bobby Sands and the 1981 Hunger Strike», The Nonviolence Project

Kategori:IRA
Kategori:Konflikten i Nord-Irland