Sola ruinkirke

Sola ruinkirke, også omtalt som Sola gamle kirke er en steinkirke i Sola kommune Rogaland. Den ble  bygd  rundt 1140 i stein. Den var i bruk fram til 1842 som kirke, da den begynte å forfalle.

 Middelalderen 
Eldste omtale av kirken på Sola er i 1273 på latin som: ecclesiam de Sola (kirken på SOla).Diplomatarium Norwegicum DN bind II nummer 15 - https://www.dokpro.uio.no/cgi-bin/middelalder/diplom_vise_tekst.cgi?b=1138&s=n&str=  Den ble reist i stein rundt 1140 med rektangulært skip og smalere, rektangulært kor som trolig hadde steinhvelv, samt et tårn i vest. Det er usikkert om det har vært en sørportal i koret. Kirken hadde en overetasje med oppgang trolig fra tårnet.Jan Brendalsmo og Jan-Erik G. Eriksson: Kildegjennomgang. Middelalderske kirkesteder i Rogaland fylke (Riksantikvaren, 2016), s. 66.

I 1273 ga biskopen Torgils i Stavanger, kirken med inntekter til korbrødrene i Domkirken.Diplomatarium Norwegicum DN bind II nummer 15 - https://www.dokpro.uio.no/cgi-bin/middelalder/diplom_vise_tekst.cgi?b=1138&s=n&str=  

Ca. 1620 var Håland hovedkirke i Sola, med annekser på Sola og Tjora.

 Nyere historie 
Kunstmaleren Johan Bennetter kjøpte kirkeruinen i 1871, og bygde den om til privatbolig med atelier. I 1907 flyttet familien Bennetter ut i et nytt hus som ble bygd i hagen, rett sør for kirken. Kjelleren fra dette huset er bevart som en steinsatt fordypning sørvest for kirkeruinen. Etter 1940 overtok tyskerne Sola flyplass som en av de viktigste basene i Norge. Man fant da ut at kirkeruinen kunne nyttes av de allierte som innflyvningsmål for angrep på flyplassen. Den ble derfor revet allerede i 1940. Da ble bygningsrestene etter kirken liggende som en stor steinhaug. Heldigvis markerte tyskerne hver stein, og hvor de hadde stått.

I 1982 begynte Riksantikvaren i samarbeid med Sola kommune et opprydnings- og restaureringsarbeid. Dette ble avsluttet med en arkeologisk utgraving av kirkeruinen i 1986. Arbeidet med å restaurere kirken ble fullført i perioden  fra 1992 til 1995, etter en arkitektkonkurranse. Louis Kloster var ansvarlig arkitekt for gjenoppbygging og rehabilitering.

Fra kirken er det bevart en likkiste av kleberstein fra middelalderen. Den er nå en del av samlingene ved Bergen museum.

Hvert år deler ordfører eller varaordfører i Sola kommune ut Menneskerettighetsprisen for Nordjæren-regionen i kirken, vanligvis på FN-dagen den 24. oktober.

 Kirkegården 
I 1894 ble  skjelettfunn både fra middelalder og nyere tid flyttet på kirkegården uten dokumentasjon. Mens i 1990-årene ble de behandlet helt annerledes. Alle graver og skjeletter ble utgravd, dokumentert, undersøkt, analysert, registrert og magasinert i henhold til vanlig fremgangsmåte for automatisk fredete funn.Sellevold, Berit J. "Om retningslinjer for håndtering og forvaltning av skjelett-og gravfunn fra nyere tid. Rapport til Riksantikvaren." (2009) - https://ra.brage.unit.no/ra-xmlui/bitstream/handle/11250/176258/Graver_skjeletter_NIKURapportArkeologiske_7_2006.pdf?sequence=1 Hommedal, A. T. and B. J. Sellevold 1999: 'Skal førast til kyrkja og gravast i heilag jord' - Om gravene og skjelettfunna frå mellomalderkyrkja på Sola. Frå Haug ok Heidni 2/1999, side 10-15

 Erling Skjalgssons kirke? 
Det er godt mulig at var en tidligere stolpekirke eller stavkirke i tre. Den kan ha vært bygd av Erling Skjalgsson. Den ville i så fall vært tilknytning hans gård Sola. Noen mener at det kan ha vært på «Kirke-Sola». 

Plasseringen av ruinkirken midt med utsikt mot Solastranden, havet, Rott og Hafrsfjord gjør dette til et naturlig sted å ha en hovedgård. 

I dag står det en stor bautastein som minnesmerke for Erling Skjalgsson like utenfor ruinkirken.

 Referanser 

Eksterne lenker


 Fornminner.no

Kategori:Kirker i Sola
Kategori:Kirker i Tungenes prosti
Kategori:Norske middelalderkirker i stein
Kategori:Kulturminner i Sola
Kategori:Religiøse bygninger fra 1100-tallet
Kategori:Kirkeruiner i Norge