Folketrygden

Folketrygden er et norsk obligatorisk sosialt forsikringssystem.Rundskriv: Folketrygden En oversikt  Den ble innført 1. januar 1967 ved lov om folketrygd av 1966 under Per Bortens regjering.

Mesteparten av folketrygden administreres av Arbeids- og velferdsetaten og finansieres av medlemsavgift, arbeidsgiveravgift og tilskudd fra staten. Pensjonene i folketrygden blir fastsatt og regulert hvert år i forhold til folketrygdens grunnbeløp, ofte kalt G. Alle personer som er bosatt i Norge er pliktig medlem av folketrygden. Folketrygden er basert på pay-as-you-go-prinsippNOU 2000: 21 En strategi for sysselsetting og verdiskaping – 6.3.1 Hovedtrekk i det norske pensjonssystemet, NOU 2000, Finansdepartementet «Folketrygden finansieres løpende som andre utgifter over statsbudsjettet, etter et såkalt pay-as-you-go prinsipp» eller det som kalles et utligningssystem. Det vil si at folketrygden ikke er fondert.Skattekommentaren: Det Store Pyramidespillet i Økonomisk rapport, Ole Gjems-Onstad professor i skatterett ved Handelshøyskolen BI, 2. februar 2004 «Folketrygden er ikke fondert. Den er basert på et pay-as-you-go-prinsipp eller et utligningssystem. Dagens yrkesaktive har ikke sørget for et system der deres fremtidige pensjoner foreligger innbetalt. Folketrygden er en gigantisk regning til fremtiden. … Pensjonskommisjonen trekker den naturlige konklusjon. Dette har allerede gått så langt at fondering ikke lenger er et alternativ. Folketrygden er per definisjon et pyramidespill der fremtidige generasjoners betalingsvilje avgjør»

Folketrygden gir økonomisk hjelp ved sykdom, skader og legemsfeil (lyter), svangerskap og fødsel, arbeidsløshet, alderdom, uførhet, enslig forsørgeransvar, dødsfall og tap av forsørger. Folketrygden dekker dessuten utlegg til medisinsk behandling og rehabilitering og til yrkesmessig attføring, det vil si tilbakeføring til arbeidslivet.

1966-loven inkorporerte tidligere ytelser etter egne lover, som attføringsytelser (ved kortvarig arbeidsuførhet), yrkesskadetrygden, uførepensjoner og aldersrelaterte ytelser, der en del offentlige pensjonskasser ble samordnet folketrygden. De fleste av disse ble til egne kapitler i den nye loven. Samtidig ble loven og ytelsene utvidet til å omfatte alle som var født i landet (statsborgerskap) eller hadde nok botid. Det ble sikret visse minsteytelser for disse gruppene, mens maksimale ytelser ble beregnet ved et poengsystem basert på antall arbeidsår fram til oppnådde 40 år. Den som ikke kunne tjene opp alle 40 årene på grunn av sykdom eller skade oppstått etter at en var begynt i arbeide, fikk de resterende årene tillagt. Studenter og skoleelever kunne få trygdeytelser basert på forventet yrkeskarriere og inntekt.

For å sikre en ensartet behandling av likeartede saker er det utarbeidet rundskriv til de fleste av lovens bestemmelser.

Se også
 Arbeidsløshetstrygd
 Arbeidsavklaringspenger
 Barnetrygd
 Fødselspenger
 Folketrygd
 Folketrygdfondet
 Folketrygdloven
 Forsikring
 Grunnbeløpet
 Grunnstønad
 Minstepensjon
 NAV
 Overgangsstønad
 Pensjon
 Rikstrygdeverket
 Sykepenger
 Trygd
 Uføretrygd
 Særtillegg

 Referanser 

Eksterne lenker
 Lov om folketrygd (folketrygdloven)
 Lov om folketrygd (www.legemiddelsiden.no)

Kategori:Trygd i Norge
Kategori:Norsk politikk
Kategori:Etableringer i 1967