Falstad fangeleir

Falstad fangeleir, av tyske okkupasjonsmyndigheter kalt SS-Strafgefangenenlager Falstad, var en fangeleir i Ekne i tidligere Skogn kommune utenfor Levanger i Trøndelag under okkupasjonen av Norge under andre verdenskrig. Bygningene fra 1921 var opprinnelig beregnet for Falstad skolehjem, en statlig internatskole, men i august 1941 tok Schutzstaffel (SS) over hoveddelen av området. Om lag 4500 mennesker fra 13 nasjoner satt her i perioden 1941–45. Flertallet var norske politiske fanger. Fangene i leiren ble satt fri i mai 1945. Etter krigen ble Falstad i noen år brukt som arbeidsleir for landssvikere, og senere som spesialskole. I dag er leiren et museum, Falstadsenteret.

 Skolehjem før andre verdenskrig 

 Fangeleir under andre verdenskrig 
Leiren ble drevet av Gestapo og ble mest brukt for politiske fanger fra de forskjellige okkuperte områdene, i alt var 13 forskjellige nasjonaliteter innesperret på Falstad. De største fangegruppene var fra Norge, Sovjetunionen, Jugoslavia, Danmark og Polen. Selv om noen av fangene ble i leiren over en lengre periode, ble de fleste sendt videre til leirer i Tyskland, Polen eller til Grini fangeleir som var den største fangeleiren i det okkuperte Norge.

Leiren ble i 1942 også brukt som transittleir for norske jøder som ble sendt til Polen og myrdet der. Minst åtte jøder ble myrdet på Falstad. Leiren var preget av hardt og meningsløst tvangsarbeid. Ydmykelser og overgrep var vanlig, spesielt under SS-Hauptscharführer Gogol og Hans Lambrecht, en tysk vakt kjent under tilnavnet «Gråbein».

Falstad var underlagt de sivile okkupasjonsmyndighetene under Reichskommissar Josef Terboven via Wilhelm Rediess, som var leder for alle tyske politistyrker i Norge, både SS og Gestapo, og Heinrich Fehlis, som var Befehlshaber der Sicherheitspolizei und des Sicherheitsdienst (forkortet BdS). Falstad var del av det tyske kriminalpolitiet ReichsKriminalpolizei (avdeling V i Reichssicherheitshauptamt). I praksis ble Falstad drevet av Gerhard Flesch, som var leder for den regionale Einsatzkommando V med tittelen KdS Drontheim. Mens Rediess og Fehlis begikk selvmord etter frigjøringa, ble Flesch dømt til døden og henrettet 1948.

 Falstadskogen 
Leirledelsen brukte Falstadskogen, som ligger en kilometer sør for Falstadbygningen, til utenomrettslige henrettelser av krigsfanger og skueprosesser mot politiske og jødiske fanger. De første drapene skjedde 7. mars 1942. 6. oktober samme år innførte okkupasjonsmakten unntakstilstand i deler av Midt-Norge og minst 170 utenlandske fanger og 34 norske fanger ble myrdet på retterstedet. Det nøyaktige antallet ofre totalt sett er ukjent, men over 200 fanger ble henrettet og lagt i massegraver i Falstadskogen i perioden 1942–1943.Falstadsenteret om Falstadskogen

Henrettet i 7. mars 1942 for illegalt arbeid og spredning av nyheter fra London (de fire første var norske jøder).Savosnick, Robert og Hans Melien: Jeg ville ikke dø. Cappelen, 1986.Mendelsohn, Oscar: Jødenes historie i Norge gjennom 300 år. Bind 2. Universitetsforlaget, 1987, s.272.:
 David Isaksen
 David Wolfsohn
 Wulf Isaksen
 Abel Bernstein
 Olav Sverre Benjaminsen

Henrettet 13. november 1942Våre falne 1939-1945. Bind 4. s. 92. Oslo, Grøndahl, 1951.:
 Kalman Glick
 Mauritz Abrahamsen
 Herman Schidorsky

Under rettssaken hevdet Gerhard Flesch at de tre siste ble sendt til Tyskland.Ulateig, Egil (1984). Falstad - en konsentrasjonsleir i Norge. Et glimt av helvete. Oslo: Mortensen. s. 47. ISBN 8252707661. De tre ble funnet i samme grav i juni 1947. Schidorsky og Glick hadde revolverskudd gjennom hodet, mens Abrahamsen var uten skuddmerker og det er uklart hvordan han døde. Abrahamsen var skrøpelig og nesten blind. Det er ukjent hvor David Isaksen, Wulf Isaksen, David Wofsohn og Abel Bernstein ble begravet - likene av de fire kan ha blitt senket i Trondheimsfjorden.:

 Gjenforening 
Bildene i galleriet viser fanger som gjenforenes med familiene ved Trondheim sentralstasjon dagen etter frigjøringsdagen 8. mai 1945.

 Tvangsarbeidsleir, spesialskole og museum etter andre verdenskrig 

Etter frigjøringen ble Falstadbygningen brukt som tvangsarbeidsleir og fengsel under landssvikoppgjøret under navnet Innherad tvangsarbeidsleir, før anlegget ble brukt som spesialskole fra 1951 til 1992.

Falstadsenteret er i dag et nasjonalt senter for krigens fangehistorie, og for menneskerettigheter. Forskning, dokumentasjon, undervisning og formidling er senterets kjerneoppgaver. Falstadsenteret huser i dag museum med permanente og temporære utstillinger, arkiv, bibliotek og kurs og konferansesenter.

Falstadskogen er i dag nasjonalt minnested og krigsgravplass.

 Se også 
 Liste over fengsler og fangeleirer i Norge under andre verdenskrig
 Falstad skolehjem
 Falstadsenteret

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Digitalt fortalt: "Fangen fra Java" (skrevet av Ragnhild Flatås og Marianne Lysne, Falstadsenteret) (besøkt 7. april 2011) 
 Her leter de etter ofre fra krigen

Kategori:Fangeleirer i Norge under andre verdenskrig
Kategori:Kulturminner i Norge fra andre verdenskrig
Kategori:Gestapo
Kategori:Levangers historie
Kategori:Kultur i Trøndelag
Kategori:Byggverk i Levanger