Buksvømmere

Corixinae
 Cymatiainae
 Micronectinae

Buksvømmere (Corixidae) er insekter som tilhører tegene, en gruppe av nebbmunner. Fortrinnsvis finnes de i stillestående vann, hvor de kan svømme ganske dypt. Den mørke oversiden gir god kamuflasje. 

Det er i Norge funnet 29 arter av buksvømmere. De fleste av de vel 600 artene finnes i varmere strøk. 

 Utseende 
Buksvømmere er generelt små til middels store (2,5 – 15 mm) teger som lever i ferskvann. Kroppen er parallellsidig og avlang, litt flat, gjerne mørk med fine, lyse tverrstriper på forkroppen. Hodet er omtrent så bredt som resten av kroppen, mye bredere enn langt med avrundet framkant og middelsstore til store fasettøyne som ikke stikker ut. Antennene er små og knapt synlige. Sugesnabelen er ganske kort og butt og peker nedover, ansiktet sett forfra er mer eller mindre trekantet. Pronotum er bredere enn langt, rundet foran. Forvingene er vanligvis læraktige, ofte med nettaktig mønster, men det finnes også noen kortvingede arter.

Kroppen har korte hår for at atmosfærisk luft skal «feste» seg til kroppen. Særlig bakbeina er lange og årelignende (svømmeføtter), mens forbeina er korte og brukes til å gripe mat og til å holde seg fast i vegetasjonen.

 Levevis 
Buksvømmerne holder gjerne til i de dypere vannlag, hvor de lever av alger og planterester som de virvler opp fra bunnen. Mange arter er også rovdyr som angriper ulike små virvelløse dyr, for eksempel vannlopper. De svømmer godt, men er ikke på langt nær like raske som ryggsvømmere (Notonectidae), og svømmer i motsetning til disse med ryggen opp. De fleste av artene er gode og utholdende flygere som kan forflytte seg betydelige avstander mellom egnede dammer.
De svømmer med buken ned, luftreserven holdes vesentlig under vingene. 
De finnes i ferskvann, helst i stillestående vann. Den korthårete kroppen gjør at luftbobler fester seg til kroppen under dykking. Luftlaget gjør at de kan få en sølvfarge på kroppen. Buksvømmere kan oppholde seg under vann ganske lenge. 

Buksvømmere er nebbmunner, det vil si at de har sugende munndeler. Men ulikt mange andre vannteger er sugesnabelen ikke særlig spiss, og de kan ikke stikke et menneske. Buksvømmerne kan lage lyd ved å stridulere, denne "sangen" er godt hørbar om man holder dyrene i et akvarium.

Buksvømmere har ufullstendig forvandling, overgang fra nyklekt larve til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere nymfestadier.

 Systematisk inndeling / norske arter 
Familien buksvømmere er systematisk plassert i gruppen Nepomorpha, sammen med: vannskorpioner, kjempevannteger, Ochteridae, paddeteger, ryggsvømmere, Aphelocheiridae, Potamocoridae, vannrøvere, Pleidae og Helotrephidae

Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på  ...oidea.

Norsk entomologisk forening har også utgitt en rekke Insekttabeller. Dette er små og billige hefter der en kan bestemme insekter til artsnivå. Et av heftene (se kilde) tar for seg de norske buksvømmerne.

 Nebbmunner (Hemiptera)
 delgruppe plantesugere (Homoptera) (parafyletisk)
 delgruppe teger (Heteroptera) 
 gruppe vannteger (Nepomorpha)
 familien Buksvømmere (Corixidae)
 underfamilie Micronectinae
 slekten Micronecta Kirkaldy, 1897
 Micronecta minutissima (Linnaeus, 1758) – sørlige Østlandet
 Micronecta poweri (Douglas & Scott, 1869) – nord til Nordland
 underfamilie Cymatiainae
 slekten Cymatia Flor, 1860
 Cymatia bonsdorffii (C.R. Sahlberg, 1819) – hele Norge
 Cymatia coleoptrata (Fabricius, 1777) – bare kjent fra Oppland i Norge
 underfamilie Corixinae
 gruppe Glaenocorisini
 slekten Glaenocorisa Thomson, 1869
 Glaenocorisa propinqua (Fieber, 1860) – over hele Norge
 gruppe Corixini
 slekten Arctocorisa Wallengren, 1894
 Arctocorisa carinata (C.R. Sahlberg, 1819) – over hele Norge
 Arctocorisa germari (Fieber, 1848) – nord til Nordland
 slekten Callicorixa White, 1873
 Callicorixa praeusta (Fieber, 1848) – nord til Nord-Trøndelag
 Callicorixa producta (Reuter, 1880) – over hele Norge
 Callicorixa wollastoni (Douglas & Scott, 1865) – trolig over hele Norge
 slekten Corixa Geoffroy, 1772 – de største norske artene
 Corixa dentipes Thomson, 1869 – nord til Hordaland
 Corixa punctata (Illiger, 1807) – Sør- og Østlandet
 slekten Hesperocorixa Kirkaldy, 1908
 Hesperocorixa castanea (Thomson, 1869) – til Møre og Romsdal, ser ut til å mangle på mesteparten av Østlandet
 Hesperocorixa linnaei (Fieber, 1848) – nord til Hordaland
 Hesperocorixa sahlbergi (Fieber, 1848) – nord til Nordland
 slekten Paracorixa Poisson, 1957
 Paracorixa concinna (Fieber, 1848) – bare kjent fra Østfold i Norge
 slekten Sigara Fabricius, 1775
 Sigara distincta (Fieber, 1848) – nord til det sørlige Nordland
 Sigara dorsalis (Leach, 1817) – over hele Norge bortsett fra Finnmark
 Sigara falleni (Fieber, 1848) – Østlandet
 Sigara fallenoidea (Hungerford, 1926) – bare kjent fra øst-Finnmark i Norge
 Sigara fossarum (Leach, 1817) – spredt til Sør-Trøndelag
 Sigara hellensii (C.R. Sahlberg, 1819) – bare kjent fra Akershus i Norge
 Sigara lateralis (Leach, 1817) – sikre funn bare i Østfold
 Sigara limitata (Fieber, 1848) – Østlandet
 Sigara longipalis (J. Sahlberg, 1878) – bare kjent fra Østfold i Norge
 Sigara nigrolineata (Fieber, 1848) – nord til Sør-Trøndelag
 Sigara scotti (Douglas & Scott, 1868) – nord til Sør-Trøndelag
 Sigara semistriata (Fieber, 1848) – over hele Norge bortsett fra Finnmark
 Sigara striata (Linnaeus, 1758) – Østlandet og Sørlandet

 Kilder 
 Solem, John O. 1983. Norske Buksvømmere. (Corixidae, Hemiptera, Heteroptera). Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller 4, 27 sider. 
 Coulianos, C.-C. 1998. Annotated Catalogue of the Hemiptera-Heteroptera of Norway. Fauna Norv. Ser.B 45 (1-2), side 11-39

 Eksterne lenker 

  Artstre: Buksvømmere (Corixidae) - miljolare.no

Kategori:Teger
Kategori:Nebbmunner formelt beskrevet i 1815