Jon Alfred Mjøen

Jon (John) Alfred Hansen Mjøen (1860–1939) var en norsk kjemiker og farmasøyt, kjent for sine studier innen rasebiologi og eugenikk i Norge.Christopher Hals Gylseth, Jon Mjøen i Norsk biografisk leksikon.  Se også Sømme Jacob D., Jon Mjøen i Norsk biografisk leksikon, b. IX, Oslo 1940, s. 253–258<ref>Mjøen, Jon Alfred i Hvem er Hvem, 1930.</ref>

 Virke 
Etter apotekerarbeid på Gjøvik og Røros tok han eksamen i farmasifaget i 1881, hvorpå han ble bestyrer på Røros. Etter studier i Frankrike, Storbritannia og USA studerte han fra 1892 i Leipzig til doktorgrad i organisk kjemi 1894 på avhandlingen Über die Polymethacrylsäure.  I denne perioden utviklet han flere kokainpreparater for legemiddelbruk.  Vel tilbake i Kristiania ble han i 1901 medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi.  Fra 1905 drev han sitt eget biologiske laboratorium på Vinderen. Han var ellers sjef for Alkohol- og lægemiddelkontrollen 1905–1912 og fra 1915 innehaver av Majorstuens apotek i Bogstadveien 50, der han forøvrig eide hele leiegården som var bygd i 1893.
 Eugenikken 
Med den tyske eugeniker Alfred Ploetz (1860–1940), som Mjøen kjente fra Leipzig, utviklet Mjøen idéer som i 1908 ble lagt frem som «Norske program for rasehygiene». I 1905 hadde han grunnlagt Vindern Biologiske Laboratorium, der han ledet arbeidet som ble publisert i flere bøker. Mjøen og Ploetz deltok senere ved stiftelsen av Den internasjonale eugeniske føderasjon i 1912, der Mjøen var mangeårig visepresident. Mjøens tanker om rasehygiene og bevaring av en nordisk rase møtte mye motstand i Norge, blant andre fra professorene Kristine Bonnevie (1872–1948) og Otto Lous Mohr (1886–1967), som pekte på feil i metodebruken. Også den senere helsepolitiker Karl Evang (1902–1981) var negativ, mens man ved regjeringspartiet Venstres landsmøte i 1914 opplevde en positiv respons. Mjøen startet  tidsskriftet Den Nordiske Race, der hans kone ble mangeårig redaktør. Han ble også kjent for foredraget «Hvad koster minusindividene stat og samfund?», som han holdt i Statsøkonomisk forening i 1924. Han reiste mye internasjonalt for å legge frem sine teorier, og tilbrakte blant annet to måneder i Roma i 1928 der han gjestet Mussolini.Dr. Jon Alfred Mjøen og Mussolini i Aftenposten den 28. april 1924. Sammen med broren Alf Mjøen (1869–1956)  og Erling Bjørnson (1868–1959), fremmet Jon Alfred Mjøen i 1936 Ploetz som kandidat til Nobels fredspris.  Mjøen døde i 1939, og hans biologiske stasjon ble nedlagt etter den andre verdenskrig.

 Familie 
Han var sønn av statsagronom og brukseier Nils Hansen (1824–1904) og Augusta Mjøen (1834–1924), som hadde vært hemmelig forlovet med Bjørnstjerne Bjørnson (1832–1910). Paret bodde på nedre Gjøvik gård der moren kom fra. Han var bror av  Alf Mjøen (1869–1956) som var ordfører, satt på Stortinget, og overtok Gjøvik gård i 1894. En yngre bror var Reidar Mjøen (1871–1953) som var jurist og musikkjournalist i Venstre-avisa Dagbladet. Hans søster Inga (født 1866) var gift med legen Hans Volckmar (1862–1915), som fra 1907 til sin død var redaktør for Dagbladet. 

Jon Alfred Mjøen  ble gift i 1896 med den tyskfødte Claire Grevérus Mjøen (1874–1963) fra Magdeburg, som også var oversetter – blant annet av Bjørnson.. Via henne ble han også onkel til danseren Inga Jacobi (1891–1937) fra Magdeburg. 

Jon og Claire var foreldre til: 
 Fridtjof Mjøen (1897–1967), skuespiller
 Sonja Mjøen (1898–1993), skuespiller og Dagbladet-skribent, gift med Dagbladet-journalist Axel Kielland.
 Heljar Mjøen (1903–2000), lyriker
 Tove Mjøen (1904–1971)Dødsår ifølge gravferdsetaten i Oslo  som har moren og de fleste av barna på Ris Urnelund.
 Jon Lennart Mjøen (1912–1997), skuespiller, far til komiker og skuespiller Lars Mjøen (født 1945). At Claire i 1912 var gravid gjorde at Jon Alfred avlyste sin reise med skipet «Titanic» til USA for å holde foredrag.
 Irmelin Mjøen (1918–1965), mor til forfatter Gerd Brantenberg (født 1941)
Mjøen og familien bodde på Vinderen i en villa som også huset laboratoriet. I 1912 flyttet han et tempel i gresk stil fra Italia til Nesodden, der det fikk navnet Miramare.Aslaug Bisseberg, "Tempelgåten" løs i Aftenposten den 28. juli 1992. Fra 1926 var han eier av Medø gård på Tjøme, som fremdeles er i familiens eie.

 Verker (utvalg) 

 1897: Über die Polymethacrylsäure, doktoravhandling, Berlin
 1914: Racehygiene, Les i fulltekst på NBdigital
 1917: Germaner oder Slaven?, Berlin
 1932: Det norske program for rasehygiene, Les i fulltekst på Wikikilden
 1933: Vern våre landegrenser 1938: Rasehygiene, Les i fulltekst på Wikikilden
 1939: Hormonene. Den biokjemiske personlighet, sammen med svigersønnen Arne Y. BrantenbergSe digitaliserte bøker av Jon Alfred Mjøen hos Nasjonalbiblioteket

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Personer fra Oppdal kommune
Kategori:Personer fra Oslo
Kategori:Raseteoretikere
Kategori:Norske apotekere
Kategori:Norske biologer
Kategori:Norske kjemikere