Trond Johansen (1924)

Trond Ivar Johansen (født 1924) er en tidligere assisterende direktør i Forsvarets etterretningsstab, har vært en sentral skikkelse i diskusjonen om og granskningene av de hemmelige tjenestene i Norge på 1970-, 1980- og 1990-årene.

 Liv og virke 
Han var gift med Grethe Johansen, tidligere leder for Akershus Arbeiderparti og medlem av Arbeiderpartiets sentralstyre. Selv meldte han seg inn i Arbeiderpartiet i 1960 og var fra 1973 medlem av Arbeiderpartiets sikkerhetspolitiske utvalg.

Trond Johansen vokste opp i enkle kår i Drammen og har ingen formell utdannelse. Han begynte sitt etterretningsarbeid for XU i Drammen under andre verdenskrig og arbeidet på et av den tyske hærs administrasjonskontorer hvor han fikk ut viktige opplysninger om tyskernes troppeforflytninger.  Han er blitt karakterisert som «XUs beste agent i Drammen».  Da han i 1945 kom i faresonen på grunn av arrestasjoner i Drammensområdet, ble det spesielt nevnt i et brev fra Forsvarets Overkommandos etterretningskontor i Stockholm: «Dere må sette alt inn på at han går klar, han er nemlig den beste kilde i hele landet...vi må for enhver pris ikke miste ham».Ulstein, Ragnar : Etterretningstjenesten i Norge 1940-45. 3: Nettet strammes, Oslo: Cappelen, 1992 , s. 299. Fulltekstutgave fra Nasjonalbiblioteket. Johansen dro til Sverige i mars 1945.

Etter krigen ble han hentet inn i oppbyggingen av Forsvarets etterretningstjeneste. Han blir karakterisert som faglig «meget dyktig, kunnskapsrik med et bredt utsyn og en sikker politisk dømmekraft – ulik den holdningen som ellers ofte preger menneskene i de hemmelige tjenester...». Han har blitt omtalt som «sjarmerende og med en egen evne til å styre samtalene dit han selv ønsker», et bilde som utfylles gjennom beskrivelsen av en «iskald, om nødvendig hard og kynisk etterretningsmann som kan bruke rå makt for å nå sine mål».

 En ledende skikkelse i E-tjenesten 

Han har hatt flere sjefsstillinger i e-tjenesten blant annet i Liaisongruppen med ansvar for fordekte operasjoner og i seksjon D for spesiell innsamling og analyse. I hans tjenesteperiode var han underlagt følgende sjefer for e-tjenesten: oberst Vilhelm Evang, som gikk av i 1966, senere generalmajor Johan Berg, senere generalmajor Reidar Torp, senere forsvarssjef Sven Hauge, senere forsvarssjef Fredrik Bull-Hansen,  kontreadmiral Jan Ingebrigtsen, kontreadmiral Egil J. Eikanger og generalmajor Olav Bjerke.

Det har blitt fremsatt en rekke påstander om Trond Johansen. De er alle blitt behandlet i Lund-kommisjonen, som har konkludert på følgende måte: «Kommisjonen har ikke funnet grunnlag for påstandene». Kommisjonens leder, høyesterettsdommer Ketil Lund, karakteriserte under et møte i forbindelse med 10-års markeringen for EOS-utalget i 2006 disse påstandene som «noe tøv» og undertreket at «Trond Johansen helt siden 18-års alder, da han gikk inn i motstandsbevegelsen under krigen, hadde tjent sin nasjon som en utmerket tjenestemann» (Aftenposten 13. juni 2006). Johansen gikk av for aldersgrensen i 1994.

 Listesaken 
Det var i Listesaken mot blant andre Ivar Johansen i 1977 at Trond Johansens rolle i norsk etterretningshistorie første gang ble kjent for et videre publikum. Han skulle da ha forsøkt å forhindre at Ivar Johansen gikk til pressen med stoff om de hemmelige tjenestene – inkludert spionasjen i Finland. Dette initiativet mislyktes.

 Arbeiderpartiet 
Trond Johansen var nær venn av utenriksminister Knut Frydenlund i 30 år. De ble kjent da de begge var stasjonert i Vest-Tyskland i 1950-årene. Da Trond Johansen i 1973 kom inn i Arbeiderpartiets utenrikspolitiske utvalg, ble Frydenlund samtidig den førende person i partiet når det gjaldt sikkerhetspolitikken. Johansens engasjement i Arbeiderpartiet har også avfødt kritikk innad i E-tjenesten. Lundkommisjonen sier imidlertid at ingen av de gjenlevende sjefer i E-staben «har hevdet at han har misbrukt sitt engasjement innad i tjenesten.(...) Heller ingen andre personer som har tjenestegjort i E-staben (...).»

Også utenriksminister Thorvald Stoltenberg var en god venn av Johansen. Han har vært regnet som en «midtbanespiller» i sikkerhetspolitikken – med god avstand til fløyene. Han var heller ikke særlig aktiv i det utenrikspolitiske utvalget som han var medlem av i en årrekke.

 Utmerkelser 
Johansen har mottatt følgende utmerkelser, listet kronologisk etter tildeling:
 Tysklandsbrigadens veteranmedalje
 Forsvarets medalje for internasjonale operasjoner
 Forsvarets hederskors
 Etterretningstjenestens fortjenstmedalje

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 En etterretnings­legende fyller 100 år -  sjef Etterretningstjenesten
 Olav Riste og Arnfinn Moland: "Strengt hemmelig" - Norsk etterretningstjeneste 1945-1970 - Universitetsforlaget 1997 - ISBN 82-00-12769-9

Kategori:Personer tilknyttet Etterretningstjenesten
Kategori:Medlemmer av XU
Kategori:Personer fra svensketrafikken 1940–1945
Kategori:Nordmenn under den kalde krigen
Kategori:Norske hundreåringer
Kategori:Personer fra Drammen kommune