Stein Herdisson

Stein Herdisson (Steinn Herdísarson), var en islandsk skald som var aktiv en gang på midten av 1000-tallet for de norske kongene Harald Hardråde og Olav Kyrre. 
Hvis han også er identisk med skalden Hallar-Stein så diktet han også et lengre skaldekvad, en dråpe, ved navn Rekstefja om kong Olav Tryggvasons liv og skjebne. Det er derimot omdiskutert. Noen forskere har argumentert at Hallar-Stein er ukjent islandsk skald fra 1200-tallet.

Stein Herdisson var hirdskald hos kong Harald Hardråde, som selv var skald, og siden hos dennes fredsommelige sønn, kong Olav Kyrre. Skaldskapen lå i ætten, slik det ofte gjør, og moren Herdis var datterdatter av skalden Einar Skålaglam.Finnur Jónsson (1920): Steinn Herdísarson.

 Steins kvad 
 Nizarvísur og Ulfsflokkr 
Stein deltok i Harald Hardrådes hær i slaget ved Niså i 1062 og kvedet kvadene Nizarvisur («Niså-viser») og Ulfsflokkr fra dette slaget. Førstnevnte handler om slaget og forberedelsene til dette, mens Ulfsflokken handler om Ulf stallar.Finnur Jónsson (1920): Steinn Herdísarson. Nizarvisur er gjengitt av Snorre Sturlason i Harald Hardrådes saga:Sturlasson, Snorre: Snorres kongesagaer, Oslo 1979. Side 191-192 Kvadene er også gjengitt i Fagerskinna.Fagerskinna, kap. 57

Med sverd ved side kongsmenn
til kamp ved Halland rodde.
Fra heite sår fikk blodet
fosse ut i sjøen.

 Olavsdråpa 
Stein diktet også Olavsdråpa om kong Olav Kyrre. Kvadet omhandler hendelsene i England i 1066, Olavs konflikt med danekongen Svein Estridsson, og deretter kongens fredelige styre og gode egenskaper.Finnur Jónsson (1920): Steinn Herdísarson. Noen strofer av dette kvadet er gjengitt i MorkinskinnaMorkinskinna, kap. 53, i Olav Kyrres sagaSnorre: Olav Kyrres saga, kap. 1 og i Fagerskinna:Fagerskinna, kapittel 79. Kvadet i brødteksten er sitert fra Fagerskinna, bokmål oversettelse 2007. 

Den svedsterke trønderkongen
vil frede alle sine land
ved største klokskap
Folket liker vel at
anglenes motstander
fast tvinger sine undersåtter til fred.
Olav, født under solen.

Den siste linjen i kvadet tilhører omkvedet. Dette kvadet er ei dråpa, et kvad som har omkved eller stev, i motsetning til en flokk. Dråpa ble regnet for den gjeveste typen kvad.Harald Beyer, Norsk litteraturhistorie, Oslo 1963, s 34

Et par andre fragementerte vers av ham er også kjent ved at de er sitert i blant annet i Skaldskaparmål.

 Rekstefja 
Muligens er Stein Herdisson også skalden for dråpa Rekstefja til ære for kong Olav Tryggvason. Det er ett av de ytterst får islandske dråper som blitt fullstendig bevart for ettertiden. Opphavet er derimot omdiskutert blant forskerne. En del hevder at Rekstefja er blitt diktet av en helt ukjent skald ved navn Hallar-Stein rundt år 1200, altså langt senere. Om Stein er Hallar-Stein er en antagelse er tilnavnet kom ettersom han levde så lenge blant hirdmennene i den norske kongshallen. En annen teori, fremmet av de som støtter teorien om den ukjente skalden, er at navnet stammer fra gårdsnavnet Höll i Þverárhlíð ved Borgarfjorden på Island.Ross, Margaret Clunies: Old Icelandic Literature and Society. 2000. Cambridge University Press. Side 105.

 Om Stein som skald 
Ifølge den islandske filologen Finnur Jónsson må Stein regnes som en lite original skald, og kvadene hans er preget av etterligninger. Kvadene hans er imidlertid svært nøye og korrekt utformet. Finnur mener også at Stein representerer et vendepunkt i skaldediktningens historie, med overgangen til de yngre skaldenes diktning.Finnur Jónsson (1920): Steinn Herdísarson

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Steinn Herdísarson kvad, norrønt
 Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie, første bind, av Finnur Jónsson, København 1920. Hos Heimskringla.no

Kategori:Skalder
Kategori:Islendinger fra vikingtiden