Apekatter

Apekatter er et samlebegrep for søramerikanske vestaper og asiatiske og afrikanske dyreaper med hale. Menneskeaper er haleløse og regnes ikke med til apekattene, selv om de oppsto fra en gruppe østaper mot slutten av oligocen.

Bygning og levevis
Hode og kjever
Apekattene har en hodeskalle der øynene er rettet framover og øyehulene er lukket i bakkant, slik man også finner hos spøkelsesaper og menneskeapene. Pannebeinet gror sammen til ett bein på fosterstadiet eller i tidlig barndom, slik at beinet hos voksne dyr utgjør én enkelt knokkel. Individer med todelt pannebein, slik man finner hos halvapene, forekommer. Kjevepartiet er fremskutt, med kraftige hjørnetenner. Som andre primater har apekatter og menneskeaper 4 fortenner opp og nede. Østapene har 2 forjeksler og 3 jeksler slik som menneskeapene, mens vestapene har 3 forjeksler og 2 eller 3 jeksler.

Klatretilpassning
Nesten alle apekatter er trelevende dagdyr med gripeføtter, som ligner hender. Kun bavianer er primært terrestriske. I motsettning til menneskeaper beveger apekatter seg ved å løpe langs greiner. De er langt raskere og smidigere enn menneskeapene, men er ikke så fleksible i skulder- og hofteledd, og kan ikke strekke hendene over hodet og kaste slik vi kan.

Selv om apekatter ofte fremstilles med gripehale, så er det kun et fåtall arter som faktisk har det, og alle tilhører vestapene. Alle apekatter bruker imidlertid halen til balanse og som ror når de løper på greiner og hopper fra tre til tre. Halen er derfor et svært viktig redskap for de trelevende artene. Bare bjørnemakak mangler hale.

Fargesyn
I motsettning til halvapene er de aller fleste dagdyr. De har godt utviklet fargesyn, og kan skille på rødt og grønt. Denne egenskapen mangler hos halvapene og de fleste andre pattedyr. Apekatter er derved den eneste pattedyrgruppen der det forekommer klare signalfarger. Fargesyn mangler hos hannene hos en del av de søramerikanske apene, og nattapene er de eneste apekattene som konsekvent er fargeblinde.

Inndeling
Apekatter som gruppe er parafyletisk gruppe, men de består som en evolusjonær grad av mer primitive høyere aper. De regnes derfor som ei ikke-systematisk gruppe i biologisk systematikk.

De høyere apene består av tre distinkte grupper:

 Primates, primater
Strepsirrhini, våtneseaper
 Haplorhini, tørrneseaper
Tarsiiformes
 Tarsiidae, spøkelsesaper
 Simiiformes, høyere aper
Platyrrhini, vestaper (bredneseaper)
Callitrichidae, marmosetter og tamariner
 Cebidae, kapusineraper og ekkornaper
 Aotidae, nattaper
 Pitheciidae, tititer, sakier, og uakarier
 Atelidae, brølaper, edderkoppaper, ullaper, klamreaper
 Catarrhini, østaper (smalneseaper)
 Cercopithecoidea, dyreaper
 Cercopithecidae, dyreaper
 Hominoidea, menneskeaper
 Hylobatidae, gibboner
 Hominidae, store aper

Menneskeaper tilhører gruppen Catarrhini, men de mangler hale og regnes derfor ikke inn under benevnelsen apekatter.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Primater