Dekameronen

For den italienske filmen, se Dekameronen (film)


Rammefortellingen 
Da pesten kommer til Firenze, i 1348, flykter sju unge kvinner og tre unge menn, sammen med tjenerskap, ut av byen for å unngå å bli smittet. De bosetter seg på et slott eller en herskapsvilla, hvor de tilbringer tiden med å fortelle hverandre historier i ti dager. Hver dag skal hver av dem fortelle én historie for de andre ni. Dermed ender vi opp med 100 historier, men på grunn av forfatterens inngripen på dag fire blir det totale antallet 101. Det står også beskrevet hvordan de inntar festmåltidene sine, og utenom de 101 historiene forekommer det også samtaler mellom de sju kvinnene og de tre mennene.

Dekameronen som allegori
Verket har flere allegoriske tilsnitt. Blant annet har tallsymbolikken med ti personer blitt tolket til at de sju kvinnene tilsammen symboliserer de fire kardinaldydene: rettferdighet, mot, visdom og måtehold, samt de tre teologale dyder: tro, håp og kjærlighet.
Boccacio sier selv at navnene han ga de ti personene er beskrivende for deres karakterer. I den italienske utgaven heter kvinnene: Pampinea, Fiammetta, Filomena, Emilia, Lauretta, Neifile og Elissa, mens mennene heter Panfilo, Filostrato og Dioneo.

Forgjenger til novellesjangerenNovella, som var et av ordene Boccaccio brukte om historiene i forordet til Dekameronen, var for første gang blitt brukt som beskrivelse på korte prosaberetninger, bare få år før Dekameronen kom ut. Slik la Boccaccio fundamentet for sjangeren som gradvis utviklet seg til den moderne novellen slik vi kjenner den i dag (selv om fortellende kortprosa også har en tradisjon før fortellingene i Dekameronen, eksempelvis flere fortellinger fra Bibelen).Haarberg, Selboe, Aarset (2007): Verdenslitteratur. Den vestlige tradisjonen. Side 183-184. Oslo. ISBN 978-82-15-00696-3

Paralleller til arabisk litteratur
Flere av novellene i Dekameronen drar på fortellinger fra den arabiske litterære tradisjonen, og i noen av fortellingene opptrer også arabere. Religion er også et tema i flere av historiene, for eksempel tredje fortelling første dag, hvor datidens tre store religioner, kristendommen, islam og jødedommen, på sympatisk vis blir sidestilt.Haarberg, Selboe, Aarset (2007): Verdenslitteratur. Den vestlige tradisjonen. Side 184. Oslo. ISBN 978-82-15-00696-3 I tillegg til at tallet med 100 fortellinger minner sterkt om antall sanger i Dantes Den guddommelige komedie, er det også mulig å tenke seg tallsymbolikken i samsvar med den arabiske Tusen og en natt, et verk som også er bygget opp av en rammehistorie som omslutter flere kortere fortellinger. 

Norske utgaver
Giovanni Boccaccio (1891). Dekameron eller de hundrede fortællinger.'' Folkeskriftsselskabets Forlag, Kristiania.

 Referanser 

Eksterne lenker
 Brown university Decameron Web (engelsk) 

Kategori:Italiensk litteratur
Kategori:Erotisk litteratur
Kategori:Bøker fra 1353