William Nygaard d.y.

William Nygaard d.y. (født 1943) er en norsk forlegger som har hatt flere sentrale verv i norsk kulturliv. Han ble forlagssjef i H. Aschehoug & Co. A/S i 1974 etter Arthur Holmesland, og ledet forlaget til hans sønn Mads Nygaard overtok i 2010. 

Nygaard har hatt flere styreverv i Aschehoug-konsernet og andre organisasjoner. Han var vært formann i Den norske Forleggerforening i fra 1987 til 1990. Fra 2010 til 2014 var han styreleder i NRK, og styreleder i Norsk PEN fra 2013 til 2019. 

Han er sønnesønn av forlegger og politiker William Nygaard d.e. 

 Aschehoug 

Etter at Aschehoug tidligere mest hadde utgitt skole- og undervisningslitteratur, endret William Nygaard som ny forlagssjef forlagets profil og forlagspolitikk ved å satse på skjønnlitteratur og store bokverk. Nygaard satset dessuten på sakprosaen med et bredt utgivelseprogram innen dokumentar- og faktalitteratur. Dette omfattet både norske og oversatte bøker, og også barne- og ungdomsbøker. Aschehoug innførte etterhvert et nytt og variert billigbokprogram både med aktuelle samtidsforfatteres, og med klassikere som Sigrid Undset og Johan Falkberget.  William Nygaard var en pådriver i utgivelsene av de store nye bokverkene forlaget etterhvert lanserte med bl.a. Norges kulturhistorie, Aschehougs verdenshistorie, Norge i krig, Vestens tenkere, Husadvokaten, Norges musikkhistorie, Norsk idehistorie og Aschehougs Norgeshistorie. I tillegg til de store verkene satset forlagssjefen på store enkeltbøker, bl.a. de egenutviklede kunstbøkene om Munch, Vigeland, Grieg og Ibsen, og store internasjonale samproduksjoner som Aschehougs Barneleksikon.  

William Nygaard var aktiv i å utvikle nye konsepter omkring bokutgivelsene med vekt på serietilknytning og identitet, tydeliggjort gjennom bøkenes formgivning og design og riktig pris. Nygaards utdannelse som siviløkonom og tidligere erfaring fra konsulentvirksomhet gav nye impulser i forlaget og medvirket til at moderne markedsføringsmetoder ble tatt i bruk med bl.a testing av bøkenes pris, design og utstyrskomponenter. Nye direktesalgskanaler ble også utviklet som et supplement til bokhandlersalget.  

 Forlagspolitikk 

Som styremedlem i Den norske Forleggerforening markerte William Nygaard seg med stor tydelighet ved sitt engasjement for fastprissystemet og den norske Bokavtalen. Engasjementet dreiet seg om å bevare avtaleverket.  Mer grunnleggende dreiet dette seg om å få aksept for at hensynet litteraturpolitikken måtte avveies i forhold til den nye konkurransepolitikken. Dette førte til en rekke til dels skarpe offentlige debatter. Den nye konkurranseloven og Konkurransetilsynet ble en hovedmotstander i denne sammenheng. En samlet bokbransje, med både forfattere og oversettere, forlag og bokhandlere argumenterte sterkt for den norske Bokavtalen, blant annet gjennom høringsuttalelser til kulturmeldingene. Mens konkurransetilsynet mente at Bokavtalen i realiteten var en kartellavtale og førte til høye bokpriser, og følgelig burde avvikles, mente forfatterne og bokbransjens aktører at Bokavtalen dreier seg om norsk litteraturpolitikk og om litteraturens vilkår. Og om betydningen av lesere og lesing, og om tilgjengelighet litteratur, og på bredden av bøker som utgis.  Og helt vesentlig ; om forfatterne og deres arbeids- og inntektsvilkår. William Nygaard har i debatten pekt på at det europeiske fastprissystemet for bøker er utviklet med tanke på å skape stabile og forutsigbare arbeidsbetingelser, og i Norge spesielt; ikke minst av hensyn til de norske forfatternes standardkontrakter. Fastprissystemet er selve bærebjelken i dette mangefasetterte avtaleverket. Om denne ordningen skulle falle bort ville ville også grunnlaget for de norske forfatterkontraktene opphøre. De nye reglene i konkurranseloven var utviklet for et allment varemarked, men anvendt som en regulering av bokmarkedet er det et lite hensiktsmessig virkemiddel sett i lys av intensjonene i norsk kultur- og litteraturpolitikk. Dette er grunnen til at de fleste land i Europa har en lovfestet fastprisordning på bøker. Fastprissystemet har også ivaretatt hensynet til bokhandlernes situasjon, og Bokavtalen ivaretar intensjonen om at bokhandelen kan kunne presentere bredden av alt som produseres av nye bøker.

 Attentatet i 1993 

11. oktober 1993 ble Nygaard skutt og livstruende skadet utenfor sin bolig. Først 25 år senere siktet Kripos flere gjerningspersoner. Det blir antatt at bakgrunnen for attentatet var Aschehougs utgivelse av Salman Rushdies kontroversielle roman Sataniske vers, som utløste en islamistisk fatwa mot forfatteren og bokens oversettere og forleggere. Etterforskningen av attentatet ble i 2010 gjenopptatt da man konkluderte med at den opprinnelige etterforskningen var mangelfull. Nygaard overlevde drapsforsøket og fortsatte som sjef i Aschehoug fram til 31. mars 2010.

I april 2024 ble saken henlagt av statsadvokaten i Oslo. I juli samme år ble henleggelsen omgjort av riksadvokaten som også ga ordre om mer etterforskning.

 Priser og utmerkelser 
 1994 Fritt Ords pris for sin innsats for ytringsfriheten
 1998 Segerstedt-prisen
 1998 ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden
 1998 sammen med Salman Rushdie æresdoktor ved Universitetet i Tromsø
2019 Gunnar Sønstebys Pris Gunnar Sønstebys Minnefond

 Referanser 

Kategori:Norske forleggere
Kategori:Norske bedriftsledere
Kategori:Norske siviløkonomer
Kategori:Medlemmer av Det Norske Akademi
Kategori:Æresdoktorer ved Universitetet i Tromsø
Kategori:Riddere av 1. klasse av St. Olavs Orden
Kategori:Mottakere av Fritt Ords Pris
Kategori:Personer fra Oslo