Palatalisering

Palatalisering (også kalt muljering) er en modifisering av uttalen av en konsonant som skjer ved at tungen presses mot den harde gommen (se artikulasjonssted).Kor er det palatalisering? NRK Palatalisering er vanlig i norske dialekter nord for Sognefjorden og Mjøsa, men finnes også i mange andre språk, f.eks. italiensk og russisk.

I norske dialekter er det først og fremst historisk lange alveolarer som er palatalisert, dvs. at uttalen av ll/ld, nn/nd, dd og tt er lengre bak i munnen i palataliseringsområdet. Tendensen i vår tid er at palatalisering er på vei tilbake, særlig i de største byene og på Nordvestlandet.

Man skiller mellom to grader av palatalisering. I det sørlige palataliseringsområdet (Sunnfjord, Nordfjord, Nord-Østerdalen, Nord-Gudbrandsdalen, Gauldalen og Orkladalen) uttales både trykksterke hovedstavelser og trykklette endelser med palatalisering. I resten av palataliseringsområdet er det bare trykksterke stavelser som har palatalisering. 

Eksempler (i eksemplet markerer «j» foran konsonant at konsonanten er palatal):
 bajllan (palatalisering bare i trykksterke stavelser)
 bajllajnn (palatalisering både i trykksterke og trykksvake stavelser)

Et kjent eksempel på palatalisering i trøndersk finner man i visa «Hainnhoinn i bainn» skrevet av Birger Jørstad.

 Referanser 

 Kilder 


 Eksterne lenker 
 Youtube: Otto Nielsen - "Hajnnhojnn i bajnn"

Kategori:Fonetikk
Kategori:Lingvistikk