Skøytebaner i Oslo

Denne listen inneholder baner som har vært brukt til hurtigløp, og/eller har hatt stor betydning for skøytesporten generelt.

 Nåværende baner 
Per 2015 finnes det 23 skøytebaner i Oslo:
Bane  BeskrivelseBergbanenFrogner stadionÅpnet 1914. Se egen artikkel.Furuset kunstisGressbanen kunstisGrünerhallenHestehagaHolmlia idrettsparkJordal AmfiJordal ungdomshallLambertseter idrettsparkBenyttet til hurtigløp på skøyter 1969–86.Løren ishallManglerud ishallMortensrud idrettsparkNordre Åsen idrettsparkPrinsdal idrettsparkRustad idrettsparkRøa idrettsparkSpikersuppaTonsenhagen skoleidrettsplassUllern kunstisValle Hovin stadionNorges første 400-meters kunstfrosne bane, åpnet høsten 1966. Påtenkt som Norges «nasjonalanlegg», men har bare arrangert noen få internasjonale mesterskap – i de fleste tilfeller som reservearena for Bislett.Voldsløkka kunstisÅrvoll idrettspark

 Tidligere baner 

 Bislett stadion eller idrettsplass 
Se egen artikkel.

 Dælenengen (Dælenenga) idrettsplass 
Benyttet til skøyteløp 1917–29; fra 1924 mest av Arbeidernes Idrettsforbund.

 Gamle Frogner stadion 
I bruk 1901–13. Lå omtrent der dagens tennisbaner ligger, parallelt med nåv. gate. Ca. 500 m omkrets. Oscar Mathisens 17.22,6 ble satt her.

 Frognerkilen 
Fjordisen benyttet som skøytebane fra 1880-tallet til 1900. «Matchen» mellom Axel Paulsen og Renke van der Zee (1885), Verdensmesterskapet 1900.

 Grefsen stadion 

 Grorud idrettsplass 
333 1/3 m. Benyttet til hurtigløp på skøyter 1933–58.

 Hauketo (Prinsdalsbanen) 
Skøyteløp i etterkrigstiden.

 Jordal idrettsplass 
Skøytebane 1930–77. Tribuneanlegg 1937.

 Klosterengen (Klosterenga) 
Leke/idrettsplass i Gamlebyen mellom fengselet og Galgeberg (nå beskåret av Klosterenga skulpturpark). Det er trolig denne banen det refereres til med «Oslo», «Schweigaards Gade» og muligens «Rytteragers Bane» i resultater fra perioden 1888–1905. Ukjent baneform/omkrets.

 Majorstubanen (Cycle-Foreningens Bane) 
Benyttet til skøyteløp på 1880- og 90-tallet; blant annet til noen av de første Landsløb (NM). Stedet er siden 1898 en del av sporområdet for Majorstuen stasjon.

 «Nordishavet» 
Kunstig anlagt isdam øverst i Iladalen. Benyttet til skøyteløp på 1890-tallet.

 Nordstrand idrettsplass («Niffen») 
Benyttet til skøyteløp på 1950- og 60-tallet.

 Pibervigen (Pipervika, «Under Agershus») 
Fjordisen benyttet til skøytesport av Christiania-borgerne på 1860-tallet. Ingen registrerte løp. Norges første kjente skøyteløp gikk på fjordisen mellom Frognerkilen og Hovedøya/Vippetangen, vinteren 1863.

 Sogn (Norges idrettshøgskole) 
Høyskolens bane ble benyttet til skøyteløp på 1970-tallet. Påtenkt som Norges første kunstfrosne 400-metersbane, men Valle-Hovin ble valgt.
Det nærliggende Sognsvann er blitt brukt til turløp på skøyter.

 Tryvand (Tryvann) stadion 
mini|Tryvann stadion, 2.1.1935
1934–66. Planlagt som «rekordbane» (520 moh.) og turistattraksjon i samarbeid mellom NSF, Oslo og Aker kommuner, Holmenkollbanen og hotell- og restraurantnæringen, men planene ble aldri gjennomført. Fungerer som parkeringsplass etter byggingen av Tryvannstårnet (se Tryvannshøgda).
Øvresetertjern, mellom Tryvann stadion og Frognerseteren, ble tidligere benyttet til trening.

 Ullevaal Stadion 
Vurdert som hovedarena for hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1952.

 Vippetangen 
Skøyteløp på fjordisen utenfor Vippetangen på 1880- og 90-tallet. Flere av Axel Paulsens rekordløp gikk her. Også åsted for noen av de første Landsløb (NM).

 Referanser 
Oslo Org.kom 6. olympiske vinterleker, 1952, sidene 122–139 : Nyhetstjenesten : Forholdet til pressen – pressens holdning, sidene 137–138

 Litteratur 

Oslo, lister

Kategori:Norske sportslister
Kategori:Artikler i skøytesportprosjektet
Skøytebaner i Oslo