Brennmanet

Brennmanet eller rød brennmanet (Cyanea capillata), av noen også kalt svimanet, er en giftig skivemanet. Det kan bli opptil to meter i diameter, og er det største av alle nesledyr. Arten er marin og forekommer i kjølige farvann i Nord-Atlanteren (spesielt Nordsjøen), det nordlige Stillehavet og i Østersjøen (der den ikke kan formere seg på grunn av det lave saltinnholdet). Den er sesongmessig svært vanlig langs hele norskekysten.

 Beskrivelse og levevis 
Brennmaneten er som regel gul til brungul eller rød i farge, med tentakler som kan bli over 30 meter lange. Vekten kan bli opptil et tonn. Disse har nesleceller som benyttes til å lamme andre dyr, slik at de kan spises. De største eksemplarene finnes i arktiske strøk.

Levetiden for en brennmanet er omtrent ett år. De første eksemplarene blir observert i april-mai og vokser svært raskt utover sommeren. Befruktning skjer i juli-august og larvene klekkes kort tid etter. Larvene fester seg raskt til bunn og begynner sitt fastsittende polyppstadium. Neste vår frigjøres det så tre til fem små maneter. Utover høsten og vinteren når snøen kommer dør alle brennmanetene.

Yngel av hvitting og hestmakrell gjemmer seg ofte blant tentaklene til brennmaneten uten å ta skade.

En annen art, blå brennmanet (Cyanea lamarckii), er observert nord til Røst, og forekommer ofte langs Sørlandskysten og på Østlandet.

 Manetforbrenning 
Brennmaneter inneholder en gift som er sammensatt av forskjellige stoffer. Giften frigjøres fra celler i tentaklene, også kjent som brenntrådene. Symptomer på manetforbrenninger kan være en umiddelbar brennende smerte​, kløe, hudirritasjon og/eller røde, hovne striper som kan utvikle seg til blærer eller sår. Andre tegn som kvalme, muskelsmerter, tungpustethet, allergiske- eller overfølsomhetsreaksjoner kan forekomme, men er mer sjeldne. For informasjon om behandling av manetforgiftning, se det​ nasjonale rådgivnings- og kompetanseorganet Giftinformasjonens oppslag om manetforbrenning i lenken under.

En norsk studie fra 2012 fant at forbehandling ved bruk av brennmanetbeskyttende krem kan redusere faren for å utvikle symptomer etter manetforbrenning.

 Se også 
 Kubemaneter
 Hydrozoer
 Kammaneter

 Referanser 
Det​ nasjonale rådgivnings- og kompetanseorganet Giftinformasjonens oppslag om manetforbrenning

Naylor, B. 2000. Cyanea capillata (On-line), Animal Diversity Web. Accessed July 12, 2023 at https://animaldiversity.org/accounts/Cyanea_capillata/

Tandberg AHS og Hernandéz LFM (24.11.2021). Stormaneter: Vurdering av brennmanet Cyanea capillata for Norge. Rødlista for arter 2021. Artsdatabanken. https://www.artsdatabanken.no/lister/rodlisteforarter/2021/22225

Kim Alexander Tønseth, Torgrim Salvesen Andersen, Are Hugo Pripp, Hans Erik Karlsen (2012-06-26) «Forebyggende behandling mot brennmanetskader – en randomisert studie». Tidsskr Nor Legeforen 2012 132: 1446-9 doi: 10.4045/tidsskr.11.0652

Viberg, Karoline: brennmaneter i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 12. juli 2023 fra https://snl.no/brennmaneter

 Eksterne lenker 

 Giftinformasjonens oppslag om manetforbrenning. Helse Norge
 Maneter - behandlingsanbefaling ved forgiftning. Giftinformasjonen

Kategori:Nesledyr
Kategori:Giftige dyr
Kategori:Nesledyr formelt beskrevet i 1758
Kategori:Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné