Oksalsyre

Oksalsyre eller etandisyre er en organisk dikarboksylsyre med strukturen (HOOC-COOH). På grunn av forbindelsen mellom to karboksylsyregrupper, så er den en av de sterkeste organiske syrene, og den enkleste av dikarboksylsyrene. Saltene til oksalsyre kalles oksalater.

Oksalyre finnes naturlig i mange planter, men er giftig i større mengder, og kan gi uheldige langvarige effekter. Høyere konsentrasjoner av oksalsyre finnes i gjøkesyre, meldestokk, rabarbra og spinat. Det er det vitenskapelige slektsnavnet på gjøkesyre, Oxalis, som er opphavet til syrens navn. Mange som inneholder relativt høye konsentrasjoner med oksalsyre regnes som spiselige fordi det er sjelden man spiser så mye at det tilsynelatende blir en skadelig virkning. Kroppens toleranse for syren kan variere og det gir grunn til å være forsiktig. De fleste nyresteiner dannes fra oksalater, salter av oksalsyre.

 Akutt giftighet 
Fordi oksalsyre er en av de sterkeste organiske syrene fører den til etseskader på hud, slimhinner og øyne. Siden mennesker ikke forbrenner oksalsyren eller dens salter og ikke har noen mekanismer for å bryte den ned, må den skilles ut av kroppen.

Oksalsyre er moderat giftig for mennesker. Den laveste dødelige dosen for mennesker som er publisert gjelder en kvinne som hadde inntatt 600 mg per kg kroppsvekt. Gjøkesyre kan inneholde inntil 1,3 prosent oksalsyre. Et eldre bokverk basert på kriminaltekniske undersøkelser oppgir doser tilsvarende 15–30 gram som dødelige.

Et annet tilfelle gjelder en 53 år gammel mann som lagde suppe av omkring 500 gram blader av krushøymol (Rumex crispus). Mannen hadde andre helseproblemer som kan ha forverret sykdomsbildet. Det oppgis at han røykte, drakk alt for mye alkohol og hadde diabetes. Suppen inneholdt mellom 6–8 g oksalsyre, og det forårsaket en dødelig forgiftning.

Følgende tre virkninger er årsak til oksalsyrens giftighet: Oksalsyrens surhet påvirker blodets pH, noe som kan resultere i acidose. Oksalsyren reagerer kjemisk med stoffer i kroppen. Mottiltak mot acidose innebærer å føre inn basisk natriumbikarbonat i blodet for å motvirke surhetsgraden.

Det dannes kalsiumoksalat i tubuli i nyrene. Disse uløselige krystallene av kalsiumoksalat skader tubuliene, og kan gi andre vevsskader i nyrene med fare for nyresvikt.

Ioner av kalsium (Ca2+) er viktig for å opprettholde aksjonspotensiale til nerve– og muskelceller. Når oksalsyre binder for mye kalsium fra blodet i nyrene som kalsiumoksalat, hindres nervesignaler til viktige muskler i kroppen, deriblant hjertet. Lammelser i hjertemuskelen innebærer akutt livsfare.

 Langvarige konsekvenser 

Små krystaller av kalsiumoksalat dannes i nyrene og kan samles opp i nyrebekkenet. Med tiden kan krystallene danne nyrestein. Av 2961 pasienter som opplevde symptomer på nyrestein for første gang, ble det fjernet og analysert 1 508 nyresteiner. 76 % av de undersøkte steinene besto hovedsakelig av kalsiumoksalat. Denne typen nyrestein gav dessuten størst risiko for tilbakefall. For høye nivåer av oksalater i blodet kan felles ut i leddene. Hvis disse krystallene over tid avleires i leddflaten kan de føre til tilstander som minner om artrose (slitasjegikt).

 Mottiltak 
Det viktigste mottiltaket en kan gjøre mot akutt oksalsyreforgiftning via planter, er å tilsette noe som inneholder vannløselige kalsiumioner. Melk, kritt eller kalktabletter vil føre til at oksalsyren i magen binder seg med kalsiumet til kalsiumoksalat. Da vil det meste av oksalsyren skilles ut via avføringen.

Inntak av betydelige mengder oksalater, oksalsyre eller stoffer som omdannes til disse i kroppen kan kreve pumping. Væsken som tilføres magen under behandling kan inneholde 1 % kaliumpermaganat og kalsiumsalter som f.eks. 1 % kalsiumglukonat, kalsiumlaktat og/eller kalsiumklorid. Helst sammen med aktivt kull.

Som forebyggende tiltak mot kalsiummangel i blodet, injiseres en kalsiumløsning direkte. Det gis mye væske mens nyrefunksjonen kontrolleres, diurese induseres med furosemid. I tilfelle nyresvikt må må dialysebehandling gis. Acidose kontrolleres med natriumbikarbonat. Det gis diazepam ved spasmer. Intubasjon av pasienten, og ekstra oksygen kan bli nødvendig i alvorlige tilfeller.

Hvis oksalater kommer i kontakt med øyne eller hud, vaskes det med polyetylenglykol eller vann. Om det dannes blemmer, på huden vil kortisolholdige kremer påføres og dekkes med steril bomull. Nekrose i slimhinner behandles med glykokortisol, antihistaminer og eventuelt antimikrobielle midler. Lokalbedøvende milder brukes mot smerter.

 Innhold i ulike planter og matvarer 
Oksalsyre og dens salter forekommer i en rekke planter. Forekomstene finnes i form av syre, vannoppløselige salter og rafider, det vil si nåler av kalsiumoksalat. Rafidene dannes som forsvar mot beitedyr. De opptrer som bunker med nåler i cellen som skytes ut ved rett stimuli. Nålene lager hull i og skader celleveggen hos de beitedyret. Dette ser en bl.a. i potteplanten Dieffenbachia.

Norske arter med relativt høyt innhold av oksalsyre finnes i gjøksyreslekta (Oxalis), syreslekta (Rumex) og rabarbraslekta (Rheum). I tillegg er det mange matvekster som inneholder nokså mye oksalsyre eller vannløslige oksalater.

Rismel, bulgur, bokhvete, grovt maismel, soyamel og helkorn hvete inneholder også relativt høye konsentrasjoner av oksalsyre og/eller oksalater.
 Vekster og næringsmidler med oksalsyre– og/eller oksalater 
Nedenfor finnes en tabell over aktuelle planter og næringsmidler som inneholder oksalsyre og/eller oksalater. Hvis ikke annen kilde er oppgitt er informasjonen basert på Oxalate in Food.
 Navn på vekst/rett Eventuelt familie Mengde oksalsyreeller oksalat Kommentar  skudd av luserne alfaalfa (Medicago sativa)  erteblomstfamilien  0 mg/l    bak choy (Brassica rapa var. chinensis)  korsblomstfamilien  4 mg/l    brokkoli (Brassica oleracea var. italica)  korsblomstfamilien  8 mg/l     rosenkål (Brassica oleracea var. gemmifera)  korsblomstfamilien  16 mg/l    hodekål (Brassica oleracea convar. capitata)  korsblomstfamilien  8 mg/l    blomkål kokt (Brassica oleracea var. botrytis)  korsblomstfamilien  8 mg/l    selleri rå (Apium graveolens)  skjermplantefamilien  3 mg/stilk    mais (Zea mays)  grasfamilien  8 mg/l    gresskar (Cucurbita pepo)  gresskarfamilien  16 mg/l  ellers så er det 4 mg/gresskar  endivie (Cichorium endivia)  kurvplantefamilien  0 mg/l    paprika grønn (Capsicun frutescens)  søtvierfamilien  1 mg/ring    grønnkål (Brassica oleracea)  korsblomstfamilien  4 mg/l    salat (Lactuca sativa)  kurvplantefamilien  0 mg/l    mungbønne (Vigna radiata)  erteblomstfamilien  24 mg/l    sopp    0 mg/l  hvilken sopp er ikke spesifisert, men det er en del oksalsyre i sleipsopp  løk (Allium cepa)  amaryllisfamilien  0 mg/l  det står 0 mg pr. liten løk  erter (Pisum sativum)  erteblomstfamilien  8 mg/l    reddik (Raphanus raphanistrum)  korsblomstfamilien  0 mg/l  rettere sagt 0 mg pr. 10 reddiker  rapini (Brassica rapa)  korsblomstfamilien  16 mg/l    gresskar (squash Cucurbita pepo)  gresskarfamilien  8 mg/l    vannkastanje kinesisk (Eleocharis dulcis)  starrfamilien  0 mg/l    squash (Cucurbita pepo)  gresskarfamilien  8 mg/l    artisjokk (Cynara cardunculus var. scolymus)  kurvplantefamilien  5 mg  i en liten knoll  asparges (Asparagus officinalis)  aspargesfamilien  6 mg  i fire stilker  gulrot kokt (Daucus carota)  skjermplantefamilien  56 mg/l    gulrot rå (Daucus carota)  skjermplantefamilien  10 mg  i en halv stor gulrot  selleri kokt (Apium graveolens)  skjermplantefamilien  40 mg/l    en type bladkål (Brassica oleracea)  korsblomstfamilien  40 mg/l    grønnsaker blandede    40 mg/l    bambusskudd (forskjellige slekter og/eller arter)  grasfamilien  140 mg/l    bønnevikke (Vicia fava )  erteblomstfamilien  160 mg/l    bønne nyre (Phaseolus vulgaris)  erteblomstfamilien  120 mg/l    bønne hvit (Phaseolus vulgaris)  erteblomstfamilien  608 mg/l    Bete (Beta vulgaris)  amarantfamilien  608 mg/l    pommes frites (Solanum tuberosum)  søtvierfamilien  408 mg/l    oliven (Olea europaea)  oliventrefamilien  18 mg  i 10 oliven  okra (Abelmoschus esculentus)  kattostfamilien  456 mg/l    pastinakk (Pastinaca sativa)  skjermplantefamilien  120 mg/l    bakt potet med skall (Solanum tuberosum)  søtvierfamilien  97 mg  i en gjennomsnittlig potet  potetchips (Solanum tuberosum)  søtvierfamilien  750 mg/kg     potetstappe (Solanum tuberosum)  søtvierfamilien  116 mg/l    potetsalat (Solanum tuberosum)  søtvierfamilien  200 mg/l    søtpotet (Ipomoea batatas)  vindelfamilien  112 mg/l    rabarbra (Rheum rhabarbarum)  slireknefamilien  4 328 mg/l    kålrot (Brassica napus subsp. rapifera)  korsblomstfamilien  248 mg/l    spinat kokt (Spinacia oleracea)  amarantfamilien  6 040 mg/l    spinat rå (Spinacia oleracea)  amarantfamilien  2 624 mg/l    tomatsaus (Solanum lycopersicon)  søtvierfamilien  136 mg/l    syltetøy    320 mg/l  uspesifisert hvilket syltetøy  eple (Malus ×domestica)  rosefamilien  1 mg  i en servering (ett eple?)  eplejus (Malus ×domestica)  rosefamilien  12 mg/l    eplesaus (Malus ×domestica)  rosefamilien  8 mg/l    aprikos (Prunus armeniaca)  rosefamilien  1 mg  i en aprikos  aprikosjus (Prunus armeniaca)  rosefamilien  8 mg/l    banan (Musa ×paradisiaca )  bananfamilien  3 mg  antageligvis pr. banan  bjørnebær (Rubus sp.)  rosefamilien  16 mg/l    hageblåbær (Vaccinium corymbosum)  lyngfamilien  16 mg/l  riktig art?   kantalupp (Cucumis melo var. cantalupo)  gresskarfamilien  4 mg  oppgitt 1 mg for 1/4  morell (Prunus avium)  rosefamilien  12 mg/l    vinranke (drue Vitis vinifera)  vinrankefamilien  8 mg/l    sitron (Citrus ×limon)  rutefamilien  1 mg  i en båt  lime (Citrus ×auratifolia)  rutefamilien  3 mg  en halv frukt  mango (Mangifera indica)  sumakfamilien  1 mg  i en hel frukt  mangojus (Mangifera indica)  sumakfamilien  4 mg/l    melon (honneydew Cucumis melo)  gresskarfamilien  4 mg/l    nektarin (Prunus persica var. nucipersica )  rosefamilien  0 mg  i en frukt  appelsinjus (Citrus ×sinensis )  rutefamilien  8 mg/l    papaya (Carica papaya)  Caricaceae  1 mg  i en middels stor frukt  fersken (Prunus persica)  rosefamilien  1 mg  i en frukt  pære (Pyrus communuis)  rosefamilien  2 mg  i en frukt  ananasjus (Ananas comosus)  ananasfamilien  12 mg/l    plomme (Prunus domestica)  rosefamilien  0 mg  i en frukt  jordbær (Fragaria ×ananassa)  rosefamilien  16 mg/l    vannmelon (Citrullus lanatus)  gresskarfamilien  1 mg  i en bit «slice»  avokado (Persea americana)  laubærfamilien  19 mg  i en frukt  gulrotjus (Daucus carota)  skjermplantefamilien  108 mg/l    daddel (Phoenix dactylifera)    24 mg  i en frukt  fiken (tørr Ficus caria)  morbærfamilien  24 mg  i 5 frukter  fiken (fersk Ficus caria)  morbærfamilien  9 mg  i en frukt  grapefrukt (Citrus ×paradici)  rutefamilien  12 mg  i en halv frukt  kiwi (Actinidia deliciosa)  kattebuskfamilien  16 mg  i en frukt  appelsin (Citrus ×sinensis)  rutefamilien  29 mg  i en frukt  ananas (tørket Ananas comosus)  ananasfamilien  192 mg/l    ananas (hermetisert Ananas comosus)  ananasfamilien  240 mg/l    plommejus (Prunus domestica)  rosefamilien  28 mg/l    bringebær (Rubus idaeus)  rosefamilien  192 mg/l    tomatjus (Solanum lycopersicon)  søtvierfamilien  54 mg/l    soyabønner (Glycine max)  erteblomstfamilien  28 mg/l    soya] drikk av (Glycine max)  erteblomstfamilien  1 344 mg/kg     soya-burger (Glycine max)  erteblomstfamilien  580 mg/kg     soya-ost (Glycine max)  erteblomstfamilien  564 mg/kg     soya-nøtter (Glycine max)  erteblomstfamilien  13 827 mg/kg   «soyanøtter» er soyabønner som er frityrstekt eller stekt og krydret, og blir spist som snacks alene  soya-youghurt (Glycine max)  erteblomstfamilien  452 mg/l    tempeh (Glycine max)    270,4 mg/kg   soya (Glycine max) som er gjæret av soppen Rhizopus oligosporus eller Rhizopus oryzae  teksturert soya (TVP)  erteblomstfamilien  5 832 mg/kg     tofu (Glycine max herdet med kalsium)  erteblomstfamilien  2 763  basert på soya  vegetarburger    24 mg/burger    mandel (Prunus dulcis)  rosefamilien  4 602,7 mg/kg     sjokolade (Theobroma cacao) med nøtter (f.eks. Snickers)    670,2 mg/kg     kasjunøtter (Anacardium occidentale)  sumakfamilien  493,8 mg/kg     linfrø (Linum usitatissimum)  linfamilien  0 mg  oppgitt mål er en skje (15 ml)  peanøtt (Arachis hypogaea)  erteblomstfamilien  952,4 mg/kg     pistasjnøtter (Pistacia vera)  sumakfamilien  493,8 mg/kg     gresskarfrø (Cucurbita maxima)  gresskarfamilien  68 mg/l    solsikkefrø (Helianthus annuus)  kurvplantefamilien  48 mg/l    tahini ( sesam Sesamum indicum)  Pedaliaceae  1 066,7 mg/l    valnøtt (Juglans regia)  valnøttfamilien  31 mg  i syv valnøtter  brownie (Theobroma cacao)    1 093,5 mg/kg     sjokoladesirup (Theobroma cacao)  kattostfamilien  1 266,7 mg/l    kakaopulver (Theobroma cacao)  kattostfamilien  1 340 mg/l    fudge-saus    933,3 mg/l    kakao varm (Theobroma cacao)  kattostfamilien  360 mg/l    linsesuppe (Lens culinaris)  erteblomstfamilien  156 mg/l    miso    152 mg/l    misosuppe    444 mg/l    hvetekli (Triticum aestivum)  grasfamilien  4 574 mg/kg    gjøkesyre (Oxalis acetosella)  gjøkesyrefamilien  3 000–12 500 mg/kg    engsyre (Rumex acetosa)  slireknefamilien  420–13 910 mg/kg    kreftkjuke (Inonotus obliquus)  Hymenochaetaceae  <140 000 mg/kg   Dette er målt av tørrvekt, og er det høyeste innholdet av oksalsyre og/eller andre vannløslige oksalater som er funnet i en organisme noen gang.

 Referanser 

 Litteratur 

 Bøker 







 Vitenskapelige publikasjoner 











 Eksterne lenker 


Kategori:Karboksylsyrer
Kategori:Gift