Veivepser

Pepsinae
 Pompilinae
 Ceropalinae

Veivepser (Pompilidae) er en familie av vepser som tilhører gruppen broddvepser (Aculeata).
Disse vepsene bygger bol som gjerne befinner seg på bakken; noen arter lager bol av gjørme.

Veivepsene jakter på edderkopper som de gir som fôr til sine larver. De er raske og utstyrt med en kraftig giftbrodd og kan nedlegge edderkopper som er mye større enn dem selv. Noen nordamerikanske arter i underfamilien Pepsinae er de største av alle vepser, opptil 10 cm lange. Disse jakter på fugleedderkopper ("taranteller"). Det er en artsrik gruppe med rundt 4800 kjente arter fordelt på 125 slekter, omtrent 300 forekommer i Europa, i Norge regner man med at det kan forekomme rundt 55 arter.

 Utseende 
Middelsstore til store (ca. 5 – 100 mm), slanke vepser med lange, kraftige bein, gjerne svarte eller rødlige. Hodet er nokså lite, antennene  lange og trådformede, de holdes gjerne litt opprullet. Kroppen er snau uten synlige hår. Vingene er forholdsvis lange og smale, uten påfallende vingemerke, men med velutviklet årenett. De har ofte mørke flekker eller tverrbånd. Bakkroppen er slank, høyere enn bred, festet til forkroppen med en kort "stilk" (petiolus).

 Levevis 
Veivepsene er også kjent som edderkoppjegere. Hunnen graver gjerne en tunnel i bakken eller lager et lite bol av gjørme. Så gå hun på jakt etter en edderkopp, gjerne en litt stor art. Hun sniker seg inn på edderkoppen, og kan også bruke antennene til å roe den ned før hun angriper og gir byttet et lynraskt stikk i den tynnhudete partiet der beina er festet til kroppen. Giften fra stikket lammer edderkoppen, men dreper den ikke. I varmt klima er det avgjørende at edderkoppen fortsatt er live – en død edderkopp ville råtne før vepselarven hadde fått fullført utviklingen. Hunnen sleper den lammede edderkoppen med seg til bolet, drar den nedi og legger et egg på den. Deretter forsegler hun bolet og drar sin vei. Larven spiser den fortsatt levende edderkoppen gradvis opp, men dreper den gjerne ikke før den selv er utvokst.

 Systematisk inndeling 

 Ordenen vepser (vepser, humler, bier og maur) (Hymenoptera) 
 Underordenen stilkvepser (Apocrita)
 delgruppe broddvepser (Aculeata) 
 Overfamilien Vespoidea
 Familien veivepser, Pompilidae – ca. 4000 arter, ca. 300 i Europa
 Pepsinae – til dels svært store arter, 88 i Europa
 Ageniellini
 slekten Auplopus Spinola, 1841 – 4 arter i Europa
 slekten Poecilagenia Haupt, 1927 – 2 arter i Europa
 Pepsini
 slekten Caliadurgus Pate, 1946 – én art i Europa
 slekten Cryptocheilus Panzer, 1806 – 24 arter i Europa
 slekten Cyphononyx Dahlbom, 1845 – én art i Europa
 slekten Dipogon Fox, 1897 – 7 arter i Europa
 slekten Hemipepsis Dahlbom, 1844 – 2 arter i Europa
 slekten Pepsis – svært store arter, Nord-Amerika
 slekten Priocnemis Schiødte, 1837 – 47 arter i Europa
 Priocnemis pertubator
 Pompilinae – ca. 200 arter i Europa
 Aporini
 slekten Aporus Spinola, 1808 – 5 arter i Europa
 Homonotini
 slekten Homonotus Dahlbom, 1843 – én art i Europa
 Pompilini – 173 arter i Europa fordelt på 24 slekter
 Psammoderini
 slekten Arachnotheutes Haupt, 1927 – 3 arter i Europa
 slekten Ferreola Lepeletier, 1845 – 5 arter i Europa
 slekten Micraporus Priesner, 1955 – én art i Europa
 slekten Pseudopompilus Costa, 1887 – en art i Europa
 Ceropalinae- 8 arter i Europa
 slekten Ceropales Latreille, 1796 – 8 arter i Europa
 Ctenocerinae - ikke i Europa
 Notocyphinae

 Referanser 

 Kilder 
 Fauna Europa (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org – utbredelsesdatabase for europeiske dyr. 
 Ottesen, P.S. (1993, revidert 1999) Norske insekter og deres artsantall. NINA utredning 55: 1-40. 

 Eksterne lenker 


Kategori:Vepser