SS «United States»

SS «United States» (IMO: 5373476), kjærlig kalt «Big U», er et tidligere amerikansk havgående atlanterhavsskip som ble levert i 1952 for det amerikanske linjerederiet United States Lines (USL), som satte skipet inn i transatlantisk fart mellom New York, Southampton og Le Havre, med sporadiske tilleggsanløp til Bremerhaven.

Skipet ble tegnet av den amerikanske skipsingeniøren William Francis Gibbs, som representerte Gibbs and Cox Inc. i New York som designet skipet. Hun ble bygget ved Newport News Shipbuilding & Dry Dock Company (NNS) i Newport News i Virginia, USA, i perioden 1950–52, som det største passasjerskipet noensinne bygget i USA. Skipet var også hemmelig designet som et troppetransportskip i tankene ved i en eventuell krigstid, og kunne dermed om nødvendig konverteres om til et hurtiggående troppetransportskip for United States Navy (USN) på 48 timer med 14 000 troppesoldater, og med hensikt å brukes hvor som helst uten å bunkre drivstoff på nytt.

SS «United States» holdt opprinnelig fartsrekorden «det blå bånd» for både østgående og vestgående rute (begge satt under jomfruturen i juli 1952), men i 1990 satte HSC «Hoverspeed Great Britain» en ny rekord på den østgående ruten. SS «United States» holder dog fremdeles rekorden for den vestgående ruten med en gjennomsnittshastighet på 34,51 knop (63,9 km/t). Under prøveturene i mai/juni 1952 oppnådde hun hastigheter på over 38,32 knop (71 km/t) ved 248 000 akselhestekrefter (AHK).

 Karakteristikk 
venstre|miniatyr|Postkort av «United States» fra 50-åra.
SS «United States» er et historisk atlanterhavsskip som er allment kjent som «Amerikas flaggskip» og det eneste amerikanske skipet som bærer nasjonens navn. Skipet er det største og raskeste passasjerskipet noensinne bygget i USA.

SS «United States» holder fortsatt fartsrekorden over Atlanterhavet med utmerkelsen Atlanterhavets blå bånd, og er den siste av de amerikanske atlanterhavsskipene fra det 20. århundre.

Siden skipet ble sjøsatt – «bragt flott» – ved byggeverftet sitt i Newport News for over 70 år siden, har hun fungert som et utholdende symbol for amerikansk innovasjon- og ingeniørkraft.

 Historie 

 Bakgrunn 
Ved slutten av andre verdenskrig var Korea – så vel med Tyskland – blitt okkupert av både amerikanske og sovjetiske styrker som splittet opp landet; Sør-Korea var under amerikansk innflytelse og Nord-Korea med sovjetisk støtte. Som med Tyskland – var denne handlingen ment å gjenforene landet – men feilet fullstendig. Den 25. juni 1950 angrep Nord-Korea med dets leder Kim Il-sung Sør-Korea, som var ledet av Syngman Rhee. Sung hadde foreslått angrepet til Josef Stalin og tenkte at den sørkoreanske regjeringen ville falle av seg selv. Stalin godkjente invasjonen ettersom han ikke trodde amerikanerne ville blande seg inn, til tross for at de ikke hadde gjort dette under borgerkrigen i Kina, som han viste seg å ta feil.

Harry S. Truman, daværende USAs president, hadde blitt sterkt kritisert av demokratene etter å ha «mistet» Kina til kommunismen. Han kunne derfor ikke sitte stille idet kommunistiske styrker marsjerte inn i Sør-Korea, uansett hvor viktig dette området var for USA tidligere. Dermed var Koreakrigen et faktum og starten på Den kalde krigen som bekymret amerikanske politikere. Muligheten om at verden ville falle inn i tredje verdenskrig var der, og med tanke på dette gjorde amerikanerne seg klare på en slik situasjon.
venstre|miniatyr|Troppetransportskipene «Queen Mary» (høyre) og «Queen Elizabeth» (venstre) i Bass-stredet 4. september 1941.
I tilfelle en slik global konflikt måtte de – som i andre verdenskrig – transportere troppesoldater til forskjellige steder i verden. På denne tiden kunne lufttransporten ennå ikke levere den samme transportkapasiteten som de store havgående atlanterhavsskipene gjorde.

De to store atlanterhavsskipene RMS «Queen Mary» og RMS «Queen Elizabeth» hadde under andre verdenskrig bidratt krigsinnsatsen med å transporterte enorme mengder styrker verden over. Totalt hadde «dronningene» alene transportert hele 320 000 troppesoldater fra Nord-Amerika til Europa. En slik transportering var utvilsomt svært verdifull i tilfelle krig.

Winston Churchill, daværende Storbritannias statsminister, sa følgende da han snakket om de to «dronningene» fra Cunard Line:

«Dronningene ble bygget for fredens kunst og for å knytte den gamle verden med den nye. Dronningene utfordret Hitlerismens raseri i slaget ved Atlanterhavet. Uten Deres hjelp må dagen for endelig seier utvilsomt ha blitt utsatt».

– Winston Churchill

 Skipet 
 Tekniske spesifikasjoner 

 Størrelse og dimensjoner 
SS «United States» har siden hun ble levert i 1952 en brutto(register)tonnasje på 53 329 BRT, og en netto(register)tonnasje på 29 475 NRT. Skipets deplasement ved maks. dypgående er 47 264 tonn.

SS «United States» måler en største lengde (LOA) på 301,8 meter (990 fot), og en lengde mellom perpendikulærene (LPP) på 279,44 meter (916,8 fot). Skipets største bredde er på 30,97 meter (101,1 fot). Dypgående stikker skipet maks. 11,89 meter (39,0 fot).

 Kapasiteter 
Ved kommersiell drift hadde «United States» en total passasjerkapasitet på 2 008 passasjerer, og et mannskap på 1 093 besetningsmedlemmer. Som troppetransportskip kunne «United States» ha fraktet 14 000 troppesoldater og ha et mannskap på 1 444 besetningsmedlemmer. I tillegg hadde skipet plass til 400 sykesenger om bord.

 Fremdrift 
Skipets fremdrift ble besørget av fire propeller drevet av fire Westinghouse dobbeltreduksjonsgear dampturbiner. Dampen ble produsert av åtte Foster-Wheeler kjeler på 1 000 in3 med arbeidstrykk 6,9 MPa. Normal marsjfart var 32 knop (59 km/t). Skipets høyde var 175 fot (53,3 m).

 Galleri 

 Referanser 

 Litteratur 

 W. A. Baker: Fra hjulbåt til atomskip: Det maskindrevne skips historie. J. W. Cappelens Forlag, Oslo 1969
 Olivier Le Goff: Ocean Liners. Greenwitch Editions, London 1999 [Paris 1998]. ISBN 0 86288 274 5

 Eksterne lenker 



Kategori:Passasjerskip
Kategori:Atlanterhavsskip
Kategori:Dampskip
Kategori:Sjøfart i USA
Kategori:Skip fra 1952
Kategori:1952 i USA
Kategori:Skip bygget i USA
Kategori:Artikler i sjøfart-prosjektet