Tidens Tegn (avis)

Tidens Tegn var en dagsavis som kom ut i Oslo fra 1910 til 1941. Avisa ble grunnlagt av Ola Thommessen (1851–1942) som var redaktør fram til 1917, da han ble etterfulgt av sin sønn, Rolf Thommessen. Redaktør 1938–1939 var J. Schanche Jonasen, mens det fra 1940 til 1941 var Ranik Halle. 

 Eierskap og utbredelse 
Tidens Tegn var opprinnelig talerør for Frisinnede Venstre (Frisinnede Folkeparti fra 1932), men ble etter hvert partiuavhengig og kom mot slutten av 1930-åra til å stå den konservative propagandaorganisasjonen Fedrelandslaget nær. Avisa kjøpte den gamle Venstre-avisa Verdens Gang i 1923 og opptok Ørebladet i 1924. En egen aftenutgave, Oslo Aftenavis, ble utgitt 1924–1932. I flere år utgav Tidens Tegn lørdagstillegget Film og radio. 

Tidens Tegn fikk snart et betydelig opplag og ble landets nest største avis og et ledende kulturorgan, med flere kjente medarbeidere, blant andre Einar Gjemsøe, Nils Kjær, Sven Elvestad, Chr. Krohg, Carl Nærup, Ronald Fangen og Sigurd Bødtker. Avisa fikk et dårlig rykte før og etter utbruddet av andre verdenskrig i 1939. Schanche Jonassen ville blant annet avsette kong Haakon under riksrådsforhandlingene i 1940. Tidens Tegn gikk inn i april 1941.

 Forløper for VG 
Etter at Tidens Tegn ble nedlagt, drøftet motstandsbevegelsen om avisa eventuelt skulle gjenoppstå etter frigjøringa. Diskusjonene, der blant andre forfatteren Ronald Fangen stod sentralt, førte til at to prosjekter ble forberedt: Et kristent dagblad med basis i okkupasjonstidas kirkebølge (Vårt Land) og et radikalt hjemmefrontsorgan som kunne bære ideen videre fra krigssamarbeidet i «Kretsen» og andre ledergrupper (Verdens Gang). Tidens Tegns eiendom, lokaler og rettigheter ble derfor overtatt av det nystartede VG i 1945.

 Litteratur 

 Eksterne lenker 




Kategori:Nedlagte aviser i Oslo
Kategori:Aviser etablert i 1910
Kategori:Aviser nedlagt i 1941
Kategori:1910 i Norge