Den norske løve

Den norske løve er et populært navn på løvefigurenAlf Ole Ask, Aftenposten 2015: Riksvåpenet er mer hellig enn flagget i det norske riksvåpen.Regjeringen.no: Riksvåpenet (PDF) Løven er vanligvis utformet som en figur i profil, stående på en eller to baklabber, i heraldisk blasonering uttrykt som en opprett løve. Figuren holder en øks eller hellebard i framlabbene og har en åpen bladkrone på hodet.

Den Norske Løve er også navn på en tidligere orden, dansk-norske orlogsskip, et fort i Horten og en marsjmelodi.

Historikk og heraldiske varianter

Norges riksvåpen med oppreist løvefigur utstyrt med krone og øks ble utformet under kong Eirik Magnusson.Bratberg, Terje: Norges riksvåpen i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 30. april 2021 fra https://snl.no/Norges_riksv%C3%A5penSamlerhuset: Riksløven - maktens symbol Hans kongeløve er kjent fra mynterÅr 1285: Det norske riksvåpenet på mynt og seglArkivverket 2014: Den norske løve fra 1280-tallet. Kongevåpenet ble et rent riksvåpen for Norge i 1319, da Sverre-ætten døde ut i mannslinjen med kong Håkon V Magnusson.Hans Cappelen i intervju på Stortinget.no: Et symbol på statsmakt Dermed ble den norske løven «riksløve».

Den norske løve var godt kjent blant folk i unionstidene med både Danmark og Sverige. Løven kunne ses avbildet på de offentlige myndighetenes trykksaker, i kirkedekorasjoner, på mynt, segl, stempler, militære faner og senere på frimerker og lignende merker. Riksvåpenet eller den norske løve var et meget vanlig motiv i norsk folkekunst, malt eller utskåret. I dette skiller norsk folkekunst seg fra nabolandenes, hvor riksvåpen bare sjelden forekommer som motiv. I mange avbildninger kan løven og dens krone, øks eller hellebard være mer eller mindre naturalistisk eller heraldisk stilisert. I Undredal stavkirke er det et dåpsfat med en sentral relieff. Det viser den norske løve, som med fire bein holder et langt skaft med et höggspjot (krum hellebard) - utforming antatt fra 1600-tallet.

1200-, 1300- og 1400-tallet

 1600- og 1700-tallet

1800-tallet

1900-tallet

2000-tallet

Annet
Den norske løve var i den dansk-norske unionstiden et navn på bl.a. skip i den sjømilitære flåten.

I flere perioder, bl.a. ved unionsoppløsningen i 1905, har ordene  Den norske løve, vært brukt populært som uttrykk for norsk selvstendighet, nasjonalisme, patriotisme og lignende holdninger. I dikt og litteratur brukes også Den norske løve på lignende måte, eventuelt for å ironisere over slike holdninger eller for å ta avstand fra dem.

Den Norske Løve var navnet på en norsk orden, innstiftet av kong Oscar II i 1904 for å markere norsk likestilling med Sverige i unionen. Den skulle rangere like høyt som den ærverdige svenske Serafimerordenen. Som tiltak for å sikre kongehusets og unionens popularitet kom initiativet for sent. Ordenen ble bare tildelt medlemmer av kongehuset og utenlandske statsoverhoder. Det nye kongehuset etter 1905 valgte å la Den Norske Løve hvile og brukte bare St. Olavs Orden som hedersbevisning.

Den norske løve  er også brukt i fanen til buekorpset Nordnæs Bataillon i Bergen og i fanen til Jemtland.

Den Norske Løve er dessuten navn på en populær marsjmelodi av komponisten Oscar Borg. Den ble opprinnelig lansert under navnet «Leve Unionen», men måtte skifte navn etter unionsoppløsningen.

 Referanser 

Se også
 Norges riksvåpen
 Den Norske Løve, ordenstegn

Litteratur
 Hans Cappelen: «Den norske løve i avistegning», Heraldisk Tidsskrift, nr 49-50, København 1984,side 315-321.

Kategori:Heraldikk
Kategori:Norske nasjonale symboler
Kategori:Symboler
Kategori:Overnaturlige vesener