Den kinesiske kalender

Den kinesiske kalender er en lunisolarkalender. I Kina benytter man i dag den gregorianske kalender, men den kinesiske kalender brukes fremdeles til markering av tradisjonelle helligdager, for eksempel kinesisk nyttår, Duanwu-festival og Månefesten. Den brukes også til å velge en gunstig dag for brylluper eller for innvielse av en ny bygning. Ettersom en måned i den kinesiske kalender er like lang som månens omløpstid, forteller kalenderen også noe om månens faser.

I Kina kalles den tradisjonelle kalender for «jordbrukskalenderen» (tradisjonell kinesisk: 農曆; forenklet kinesisk: 农历; pinyin: nónglì).

Den kinesiske kalender har også gitt navn til årene. De følger en syklus på tolv forskjellige år i denne rekkefølgen: rotte, okse, tiger, hare, drage, slange, hest, sau, ape, hane, hund, og gris. 29. januar 2006 begynte hundens år, og 18. februar 2007 startet grisens år. 7. februar 2008 gikk vi inn i rottens år, og 26. januar 2009 startet oksens år. 14. februar 2010 gikk vi inn i tigerens år før vi 2. februar 2011 gikk inn i harens år. 23. januar 2012 startet dragens år, som varer frem til slangens år starter 10. februar 2013.

 Regelverk 

Dagens kalender, som har hatt gyldighet siden 1645, lar seg sammenfatte med de følgende fem regler:

 Utgangspunkt er den 120. østlige lengdegrad (Beijing: 116°25' Ø).
 Døgnet begynner ved midnatt.
 Nymåne faller alltid på månedens første dag.
 Vintersolverv på den nordlige halvkule faller alltid i den 11. måned.
 Blir det nødvendig med en skuddmåned, så blir det den første måneden mellom to vintersolverv som ingen Zhōngqì (kinesisk skrift: 中氣) faller i. Skuddmåneden får samme ordenstall som den forutgående måned.

De tolv Zhōngqì deler ekliptikken inn i 12 deler på hver 30°, og slik at solvervene og jevndøgnsdagene blir fire av de tolv Zhōngqì. Den midlere tidsmessige avstand mellom to Zhōngqì utgjør dermed 1/12 av et tropisk år, eller 30,43685 dager, og er noe lenger enn den midlere synodiske måned på 29,53059 dager.

Beregningen av den kinesiske kalender er så komplisert fordi den ikke hviler på middelverdier, men på solens og månens nøyaktige astronomiske posisjon.  Tiden mellom to Zhōngqì fluktuerer mellom 29,44 og 31,44 dager, og mellom synodiske måneder mellom 29,27 og 29,84 dager. Dermed forekommer det en sjelden gang at det faller to Zhōngqì på én måned, og at det finnes måneder uten noen Zhōngqì, men som likevel ikke er skuddmåneder (tilsynelatende skuddmåneder).

 Sekstisyklusen 

+ 60-årssyklusen Element  Dyr  Symbol År Tre  Rotte  甲子  1864  1924  1984 Tre  Okse  乙丑  1865  1925  1985 Ild  Tiger  丙寅  1866  1926  1986 Ild  Hare  丁卯  1867  1927  1987 Jord  Drage  戊辰  1868  1928  1988 Jord  Slange  己巳  1869  1929  1989 Metall  Hest  庚午  1870  1930  1990 Metall  Sau  辛未  1871  1931  1991 Vann  Ape  壬申  1872  1932  1992 Vann  Hane  癸酉  1873  1933  1993 Tre  Hund  甲戌  1874  1934  1994 Tre  Gris  乙亥  1875  1935  1995 Ild  Rotte  丙子  1876  1936  1996 Ild  Okse  丁丑  1877  1937  1997 Jord  Tiger  戊寅  1878  1938  1998 Jord  Hare  己卯  1879  1939  1999 Metall  Drage  庚辰  1880  1940  2000 Metall  Slange  辛巳  1881  1941  2001 Vann  Hest  壬午  1882  1942  2002 Vann  Sau  癸未  1883  1943  2003 Tre  Ape  甲申  1884  1944  2004 Tre  Hane  乙酉  1885  1945  2005 Ild  Hund  丙戌  1886  1946  2006 Ild  Gris  丁亥  1887  1947  2007 Jord  Rotte  戊子  1888  1948  2008 Jord  Okse  己丑  1889  1949  2009 Metall  Tiger  庚寅  1890  1950  2010 Metall  Hare  辛卯  1891  1951  2011 Vann  Drage  壬辰  1892  1952  2012 Vann  Slange  癸巳  1893  1953  2013 Tre  Hest  甲午  1894  1954  2014 Tre  Sau  乙未  1895  1955  2015 Ild  Ape  丙申  1896  1956  2016  Ild  Hane  丁酉  1897  1957  2017  Jord  Hund  戊戌  1898  1958  2018  Jord  Gris  己亥  1899  1959  2019  Metall  Rotte  庚子  1900  1960  2020  Metall  Okse  辛丑  1901  1961  2021  Vann  Tiger  壬寅  1902  1962  2022  Vann  Hare  癸卯  1903  1963  2023  Tre  Drage  甲辰  1904  1964  2024  Tre  Slange  乙巳  1905  1965  2025  Ild  Hest  丙午  1906  1966  2026  Ild  Sau  丁未  1907  1967  2027 Jord  Ape  戊申  1908  1968  2028 Jord  Hane  己酉  1909  1969  2029 Metall  Hund  庚戌  1910  1970  2030 Metall  Gris  辛亥  1911  1971  2031 Vann  Rotte  壬子  1912  1972  2032 Vann  Okse  癸丑  1913  1973  2033 Tre  Tiger  甲寅  1914  1974  2034 Tre  Hare  乙卯  1915  1975  2035 Ild  Drage  丙辰  1916  1976  2036 Ild  Slange  丁巳  1917  1977  2037 Jord  Hest  戊午  1918  1978  2038 Jord  Sau  己未  1919  1979  2039 Metall  Ape  庚申  1920  1980  2040 Metall  Hane  辛酉  1921  1981  2041 Vann  Hund  壬戌  1922  1982  2042 Vann  Gris  癸亥  1923  1983  2043

Årenes, månedenes og dagenes 60-syklus kombineres med den syklus på ti himmelstammer (天干 tiāngān) og tolv jordgrener (地支 dìzhī), bedre kjent som de tolv dyretegn. Sektidagerssyklusen går tilbake i hvert fall til det 13. årh f.Kr., likeså er sekstimånedssyklusen gammel. Men sekstiårssyklusen går bare tilbake til det 3. årh., da den ble innført under Han-dynastiet. I dag er 60-års- og 12-års-syklusen bare av interesse innen kinesisk astrologi.

De ti himmelstammer
De ti himmelstammer er en kombinasjon av de fem forvandlingsfaser og Yin og Yang.

 甲 kin. jiă, jap. kinoe (木の兄) eller kō: Tre og Yáng
 乙 kin. yĭ, jap. kinoto (木の弟) eller otsu: Tre og Yīn
 丙 kin. bĭng, jap. hinoe (火の兄) eller hei: Ild og Yáng
 丁 kin. dīng, jap. hinoto (火の弟) eller tei: Ild og Yīn
 戊 kin. wù, jap. tsuchinoe (土の兄) eller bo: Jord og Yáng
 己 kin. jĭ, jap. tsuchinoto (土の弟) eller ki: Jord og Yīn
 庚 kin. gēng, jap. kanoe (金の兄) eller kō: Metall og Yáng
 辛 kin. xīn, jap. kanoto (金の弟) eller shin: Metall og Yīn
 壬 kin. rén, jap. mizunoe (水の兄) eller jin: Vann og Yáng
 癸 kin. guĭ, jap. mizunoto (水の弟) eller ki: Vann og Yīn

 De tolv dyretegn 

 子 zĭ: Rotte (鼠 shŭ), se Rottens år
 丑 chŏu: Okse (牛 niú), se Oksens år
 寅 yín: Tiger (虎 hŭ), se Tigerens år
 卯 măo: Hare (兔 tù), se Harens år
 辰 chén: Drage (龍 lóng), se Dragens år
 巳 sì: Slange (蛇 shé), se Slangens år
 午 wŭ: Hest (馬 mă), se Hestens år
 未 wèi: Geit (羊 yáng), se Sauens år
 申 shēn: Ape (猴 hóu), se Apens år
 酉 yŏu: Hane (鷄 jī), se Hanens år
 戌 xū: Hund (狗 gŏu), se Hundens år
 亥 hài: Gris (猪 zhū), se Grisens år

De tolv dyretegn eller jordgrener brukes også for å inndele døgnet i tolv (dobbelt)timer. Da er 子 middnattstimen og 午 middagstimen. Til i dag har betegnelsen wŭqián (午前, jap. gozen = før hesten) holdt seg som formiddag, og wŭhòu (午後, jap. gogo = etter hesten) som ettermiddag.

De kinesiske dyrekretstegn blir ikke påvirket horoskopisk av solen, men av månen. Deres syklus er ikke på tolv måneder, men på tolv år. Det kinesiske nyttår begynner ikke omkring 1. januar, men ligger mellom  21. januar og 19. februar, ettersom det følger månekalenderen og ikke begynner før ved annen nymåne etter vintersolverv.

Folk i Asia forholder seg til en horoskopsyklus som stammer fra Han-dynastiets tid. Tilblivelsen kan tilbakeføres til en legende: Til nyttårsfesten innbød Buddha alle universets dyr til en fest. Men det var bare tolv som møtte frem. Først rotta, så oksen, så tigeren, og så videre. Som takk gav  Buddha disse sine tro den gave at de hver skulle herske over ett år, og bestemme over alle hendelser og skjebner det året.

 De 60 kombinasjoner 

Det finnes (10•12/2) 60 mulige kombinasjoner av stamme og grener (干支 gānzhī). I tabellen t.h. er alle seksti kombinasjoner med de tilhørende år fra   1864 til 2043. Ettersom det kinesiske nyttår ikke er det samme som det gregorianske, er ikke overensstemmelsen med gregoriansk tidsregning helt nøyaktig, men kan avvike i januar og februar.

 Årets 24 stasjoner 

Året er fininndelt i 24 stasjoner, de 24 Jiéqì (節氣), som deler inn solåret i 24 nesten like store deler. Klimatisk passer beskrivelsene bedre for Nord-Kina enn for Sør-Kina. Fra og med Yǔshuǐ (雨水) er annenhver stasjon en Zhōngqì (中氣). På grunn av skuddmånedene og andre avvik er tilpasningen til datoer fra den gregorianske kalender ikke helt nøyaktig.

 Vår 春 Chūn 

 立春 Lìchūn – Vårstart (3.-5. februar)
 雨水 Yǔshuǐ – Regnvann (18.-20. februar)
 驚蟄 Jīngzhé – Insektenes oppvåkning (5.-7. mars)
 春分 Chūnfēn – Vårjevndøgn (20.-22. mars). Det bør regne.
 清明 Qīngmíng – Lys klarhet / klart lys (4.-6. april) Gravrenselsesfesten.
 穀雨 Gǔyǔ – Kornregn / såregn (19.-21. april) Hvetesåkornets tid.

 Sommer 夏 Xià 

 立夏 Lìxià – Sommerstart (5.-7. mai). Det varme været begynner.
 小滿 Xiǎomǎn – Liten fylde (20.-22. mai). Vinterhveten innhøstes.
 芒種 Mángzhòng – Grøde med korn (5.-7. juni). Kornavlingenes veksttid over.
 夏至 Xiàzhì – Sommerankomst (21.-22. juni, Sommersolverv, årets lengste dag.
 小暑 Xiǎoshǔ – Liten hete (6.-8. juli)
 大暑 Dàshǔ – Stor hete (22.-24. juli)

 Høst 秋 Qiū 

 立秋 Lìqiū – Høststart (7.-9. august)
 處暑 Chǔshǔ – Slutt på heten (22.-24. august)
 白露 Baílù – Hvit tø (7.-9. september). Det tørre været begynner.
 秋分 Qiūfēn – Høstjevndøgn (22.-24. september)
 寒露 Hánlù – Kald tø (8.-9. oktober). De første bladene faller av trærne.
 霜降 Shuāngjiàng – Fallende moden frukt (23.-24. oktober). Den første frosten.

 Vinter 冬 Dōng 

 立冬 Lìdōng – Vinterstart (7.-8. november)
 小雪 Xiǎoxuě – Midlere snø (22.-23. november)
 大雪 Dàxuě – Stor snø (6.-8. desember)
 冬至 Dōngzhì – Vinterankomst (21.-23. desember, Vintersolverv)
 小寒 Xiǎohán – Midlere kulde (5.-7. januar)
 大寒 Dàhán – Stor kulde (20.-21. januar)

 Tradisjonelle kinesiske fester 
 Kort tegn Langt tegn Pinyin Norsk betegnelse og dato 春节农历新年过年 春節農曆新年過年 chūn jié (Vårfesten)nóng lì xīn niángùo nián Kinesisk nyttårsfest (Nyttår i den kinesiske kalender), faller på den annen (eller sjeldnere: tredje) nymåne etter vintersolverv mellom 21. januar og 19. februar. 元宵节灯节 元宵節燈節 yuán xiāo jiédēng jié Lanternefesten, faller på den 15. dag av den første månemåned. 清明节 清明節 qīng míng jie (kort: Qingming) Andaktsdag for de døde, faller på 4., 5. eller (sjeldnere:) 6. april. Dette er også dagen for gravrengjøring. 端午节 端午節 duān wǔ jié Dragebåtfesten, faller på den 5. dag av femte månemåned.  七夕节乞巧节女儿节 七夕節乞巧節女兒節 qī xīqǐ qiǎo jiénǚ ér jié De elskendes dag, 7. dag i den syvende månemåned. 中元节盂兰盆会鬼节 中元節盂兰盆会鬼節 zhōng yuán jié (taoistisk navn)yú lán pén huì (buddhistisk navn)guǐ jié Åndefesten, den 15. dag under åndemåneden, som er den syvende månemåned. 中秋节 中秋節 zhōng qiū jié Månefesten, også kalt høstfesten, på 15. dag av den åttende månemåned. 

 Kinesisk dyrekrets 
Kinesisk dyrekrets er et tradisjonelt klassifiseringssystem basert på den kinesiske kalenderen, der hvert år i den gjentakende tolvårs syklusen tilsvarer et dyr og tilskrives visse egenskaper. Dyrekretsen er svært viktig i tradisjonell kinesisk kultur og er en refleksjon av kinesisk filosofi og kultur. Ifølge kinesiske folkeskikker er en persons personlighet knyttet til egenskapene til deres dyrekretsdyr.

 Dyretrilogier 
 Første 
Den første trilogien består av Rotte, Drage og Ape. Disse tre tegnene betraktes som sterke personligheter som er i stand til stor velstand, og som blir store ledere, men er ganske uforutsigbare. Disse tre er intelligente, sjenerøse, karismatiske, sjarmerende, autoritative, selvsikre, veltalende og kunstneriske, men kan også være manipulerende.

 Andre 
Den andre trilogien består av Okse, Slange og Hane. Det sies at disse tre tegnene har utholdenhet og målbevissthet, bygger energi sakte, er grundige i planleggingen, men har en tendens til å holde seg til faste meninger. Det sies at disse tre er intelligente, hardtarbeidende, beskjedne, flittige, lojale, filosofiske, tålmodige, medfølende og moralsk ærlige, men kan også være selvtilfredse og egoistiske.

 Tredje 
Den tredje trilogien består av Tiger, Hest og Hund. Det sies at disse tre tegnene søker ekte kjærlighet, forfølger humanitære mål, er idealistiske og uavhengige, men har en tendens til impulsivitet. Det sies at disse tre er produktive, entusiastiske, uavhengige, sjarmerende, dynamiske, edle, lojale og beskyttende, men kan også være forhastede.

 Fjerde 
Den fjerde trilogien består av Kanin, Geit og Gris. Det sies at disse tre tegnene har en rolig disposisjon og en fornuftig tilnærming; de søker estetisk skjønnhet og er kunstneriske, veloppdragne og medfølende, men samtidig distanserte og aksepterer sin situasjon. Det sies at disse tre er omsorgsfulle, uselviske, hjelpsomme, fornuftige, kreative, følsomme, taktfulle og kloke.

 Litteratur 
Helmer Aslaksen: The Mathematics of the Chinese Calendar. Singapore 2010, (engelskh) online som Pdf-Datei, sist besøkt 28. mars 2012.
Wilhelm Brandes: Alte Japanische Uhren. Klinhardt & Biermann, München 1984, ISBN 3-7814-0233-9, S. 6–21.

 Referanser 

Kategori:Kina
Kategori:Kalendere