Antropomorfisme

Antropomorfisme (fra gresk ἄνθρωπος (ánthrōpos) «menneske» og μορφή (morphē) «skikkelse» eller «form»)«antropomorfisme», NAOB«anthropomorphous (adj.)», Online Etymology Dictionary er å tillegge det som ikke er menneskelig, menneskelige egenskaper. Dette gjelder særlig det guddommelige og naturen, men kan også gjelde beskrivelser av døde gjenstander. Krefter i tilværelsen kan således framstilles som menneskelige vesener, altså bli personifisert, eller dyr kan få menneskelige trekk. 

Bilder og symboler med referanser til mennesket appellerer direkte til vår egne liv og erfaringer og virker dermed sterkere, og antropomorfisme brukes både i mytologi og moderne populærkultur. 

 Antropomorf, teriomorf og prosopopeia 
Adjektivet antropomorf kan også brukes om menneskeliknende overnaturlige fabelvesener og eventyrskikkelser, for eksempel nisser og troll. Eventyrskikkelser som likner dyr mer enn mennesker, for eksempel drager og enhjørninger, kan kalles teriomorfe, etter det greske θηρίον (thēríon) som betyr «villdyr». Snakkende dyr, enten de er hentet fra gamle fabler eller moderne tegneserier, er eksempler på antropomorfe skikkelser i litteraturen. 

Polyteistiske religioner er vanligvis mer utpreget antropomorfiske, men også visse steder i Bibelen beskrives den jødisk-kristne Gud i situasjoner der han oppfører seg som eller tar form av et menneske: i 1 Mos 3:8 vandrer Gud i Edens hageFørste Mosebok om syndefallet og hvordan Gud vandrer i Edens hage  og i 1 Mos 32:22-32 slåss han med Jakob i skikkelse av en mann.Første Mosebok om Jakobs kamp med Gud 

Begrepet antropomorfisme brukes særlig om bildeframstillinger, mens personifikasjon og besjeling kalles prosopopeia i klassisk retorikk. Antropomorfisme og prosopopia betyr altså det samme.

 Se også 
 Inkarnasjon
 Personifikasjon
 Besjeling

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Teologi
Kategori:Mytologi
Kategori:Kognitiv bias
Kategori:Visuell kommunikasjon
Kategori:Fabler