Kebra Nagast

Kebra Nagast eller Kebra Negast (ge'ez: ) er en etiopisk tekst fra ca. 1320 som har spilt en betydelig rolle for Keiserriket Etiopias historie og selvforståelse og innen koptisk kristendom og den etiopisk-ortodokse kirke.

 En kongeslekt 
Omtrent én tredjedel av teksten utgjøres av fortellingen om møtet mellom kong Salomo og den etiopiske dronningen Makeda, omtalt i Bibelen som dronningen av Saba. Møtet fører til at de får en sønn sammen, Menelik I, som ble konge i Etiopia.

Teksten argumenterer for at rollen som «Guds utvalgte folk» i og med dette har blitt overført fra jødene, som omtales svært kritisk, til etiopierne. For å understreke dette fortelles det i teksten at Paktkisten har blitt flyttet fra Jerusalem til Etiopia. Teksten legger vekt på å underbygge den lange avstamningen fra Gud, via Adam til Salomo og deretter til det etiopiske kongehuset. Slik blir Etiopia og dets kongehus en betydelig maktfaktor i Guds plan for verden.

Bokens siste tredjedel er en resonnerende tekst om frelsen, og betydningen av Jesu offerdød. I tillegg til Jesu frelsesgjerning er det tre midler til frelse: Paktskisten, jomfru Maria og Korsets tre.

 Tekstens historie 
Flere håndskrifter av teksten inneholder en tilføyelse som angir at teksten ble skrevet på koptisk og deretter oversatt til arabisk i år 1225, og så til geez omkring år 1300. Enkelte deler av teksten er imidlertid langt eldre, slik som tradisjonene omkring dronningen av Saba, som kan være fra 1000 f.Kr.  

I motstrid med de nevnte opplysningene om tekstens historie står imidlertid de mange (ca. 250) bibelsitatene i teksten. I de tilfellene hvor disse er ordrette, er de sammenfallende med bibelteksten slik den finnes i den etiopiske bibeloversettelsen som ble utarbeidet fra 400–600-tallet. Dette tyder på at teksten neppe har gått veien via koptisk og arabisk, men er skrevet på ge'ez, kanskje så tidlig som på 500-tallet.Kilde for sitat og vurderinger er Rolf Furuli innledning til den norske utgaven

 Virkningshistorie 

Verket har spilt en stor rolle for å etablere og opprettholde legitimiteten til keiserdømmet i Etiopia, hvis siste regent var Haile Selassie. 

Den første oversettelsen av teksten var til spansk i 1528. Utdrag fra teksten ble kjent på engelsk gjennom 1800-tallet, og den første tekstkritiske utgaven var ved tyskeren Carl Bezold i 1905. 

Verket har i løpet av 1900-tallet også hatt betydning blant rastafarianerne, en jamaicansk svart religion som dyrket keiser Haile Selassie som en frelserskikkelse.

 Referanser 

 Norsk utgave 
 Kebra nagast, etiopiernes hellige bok. Oversettelse og innledende essay av Rolf Furuli. Bokklubben, 2008. XXXI, 252 s. (Verdens hellige skrifter; 51). ISBN 978-82-525-6704-5

Kategori:Etiopisk litteratur
Kategori:Etiopias historie
Kategori:Krøniker
Kategori:Bokserien Verdens hellige skrifter
Kategori:Bøker fra 1320