Carsten Tank Nielsen (1818–1892)

Carsten Tank Nielsen (født 18. desember 1818 i Kristiania, død 1. august 1892 samme sted) var en norsk offiser og embetsmann, og den første direktør for Telegrafverket 1856–1892.

Liv og virke
 Bakgrunn, familie
Carsten Tank Nielsen var sønn av riksbankdirektør Jacob Nielsen, og hadde selv tre sønner, av dem historiker og professor i geografi Yngvar Nielsen.

Sønnesønnen med (nestenForskjellen består i bindestreken, med den konsekvens at sønnesønnens etternavn er Tank-Nielsen, mens bestefarens er Nielsen.)
samme navn, Carsten Tank-Nielsen (1877–1957) var kontreadmiral, og kaptein på Norges første ubåt: Kobben.

Karriere
Carsten Tank Nielsen var løytnant i marinen. Før han ble telegrafdirektør, var han 1842–1854 ansatt i Fyrdirektoratet.

Allerede i 1850 ble Nielsen satt til å lede en utredning om framtidig behov og utbygging av telegraf i Norge.Rinde Harald, Et telesystem tar form, Norsk telekommunikasjonshistorie bin 1 (1855–1920). Oslo 2005, side 25.

Han hadde året før utredet spørsmålet om et optisk system til fornyelse av den optiske telegrafen fra Napoleonskrigene, som marinen drev med en kjede av klaffestativer langs kysten. Det ble derimot snart bestemt at man skulle bygge elektrisk telegraf.

Under hans ledelse ble to fundamentalt nye teknologier tatt i bruk i telekommunikasjonen, nemlig den kablede telegrafen i 1850-årene, og endelig telefonen i omkring 1880. Dette året ble det også åpnet for private aktører i telefonimarkedet, og det vokste fram en rekke kommunale og private telefoniselskaper i konkurranse med Telegrafvesenet.

Televirksomheten ble fra starten i 1850-årene ansett som et grunnlag for modernisering og vekst i Norge, og Tank Nielsen var en utrettelig forkjemper for investeringer i telegraf og telefon over hele landet. De to første tiårene vandret han hele landet rundt på jakt etter gode steder å anlegge linjetraseene for telegrafstolpene.Rinde Harald, Et telesystem tar form, Norsk telekommunikasjonshistorie bin 1 (1855–1920). Oslo 2005, side 12-13. Alt i 1870 hadde telegrafnettet nådd fram til Vardø.

Telegrafforbindelsene med utlandet kom likeledes i stand på hans initiativ, og han øvet stor innflytelse på den internasjonale ordning av hele verdens telegrafvesen.

Også i andre offentlige verv var Nielsen en meget benyttet mann; særlig må fremheves hans arbeide som formann i den 1877—1880 nedsatte kongelige havnearbeidskommisjon.

 Utmerkelser 
Nielsen ble i 1863 gjort til ridder av St. Olavs OrdenDen Kongelige norske Sankt Olavs orden 1847–1947, utgitt av ordenskanselliet ved O. Delphin Amundsen, Oslo: Grøndahl & Søns Forlag, 1947 s. 174. og ble i 1880 forfremmet til kommandør med stjerne.Den Kongelige norske Sankt Olavs orden 1847–1947, utgitt av ordenskanselliet ved O. Delphin Amundsen, Oslo: Grøndahl & Søns Forlag, 1947 s. 45.

Nielsen var også innehaver av flere utenlandske ordener. Han var kommandør av Dannebrogordenen, ridder av Nordstjerneordenen, ridder 1. klasse av Sverdordenen, kommandør med stjerne av Vasaordenen, kommandør av Æreslegionen og ridder av Den røde ørns orden.

 Referanser 

 Litteratur 



 Eksterne lenker 



Kategori:Norske embets- og tjenestemenn
Kategori:Kommandører med stjerne av St. Olavs Orden
Kategori:Kommandører av Dannebrogordenen‎
Kategori:Nordstjerneordenen
Kategori:Sverdordenen
Kategori:Vasaordenen
Kategori:Æreslegionen
Kategori:Den røde ørns orden
Kategori:Personer tilknyttet Telenor
Kategori:Personer begravet på Vår Frelsers gravlund
Kategori:Personer fra Oslo