Alkoholholdig drikke

Alkoholholdig drikke er drikkevarer som inneholder alkoholen etanol og som er fremstilt ved gjæring. I dagligtale kalles det ofte bare alkohol. Alkoholholdig drikke har vært laget siden de tidligste tider av menneskenes historie. Forskning viser at all bruk av alkohol er skadelig. Bruk av alkohol er en av de største risikofaktorene for tidlig død. Av rusmiddellidelser i Norge er alkoholbrukslidelser de vanligste. 

 Bakgrunn 
Øl, vin og brennevin er ulike typer av alkoholholdig drikke. Alkoholholdige drikker fremstilles vanligvis ved at man lar saft eller andre råvarer stå og gjære (se - Forgjæring). Det kan også være mer kompliserte prosesser som inngår. Brennevin fremstilles ved destillering. Det er forbudt mange steder i verden å fremstille brennevin hjemme; det begrunnes vanligvis med at hjemmelaget sprit kan inneholde skadelige stoffer. 

Alkoholholdige drikker vil ha en viss euforiserende påvirkning på dem som drikker dem. I store mengder kan de føre til beruselse. Det å drikke seg beruset på alkohol, kalles i dagligtalen «fyll». På grunn av dette har bruk av alkoholholdige drikker vært årsak til adskillige debatter, og noen steder i verden er det forbud mot inntak av alkohol. Dersom alkoholinntaket blir for høyt er det vanlig å føle seg syk dagen derpå. På folkemunne kalles denne tilstanden gjerne bakrus eller fyllesyke, og den er gjerne forbundet med hodepine og kanskje også kvalme. Offisielt kalles denne hodepinen utsatt alkoholpåført hodepine, men på folkemunne omtales den ofte som kuppelhode.

Forskning viser at all bruk av alkohol, selv i små mengder, er skadelig.

 Typer 
Navn på alkoholholdige drikker etter råvare:
 Råvare Gjæringsprodukt Destillert produkt bygg  øl whisky rug  rugøl rugwhisky, vodka mais  chicha bourbon whisky hvete  hveteøl whisky, Korn (Tyskland), vodka ris  sake, sonti, makkoli, tuak shochu (Japan), soju (Korea), Huangjiu og Baijiu (Kina) druer vin  brandy, konjakk/armagnac (Frankrike), Branntwein (Tyskland), ouzo (Hellas/Midtøsten), raki (Balkan/Tyrkia/Midtøsten), pisco (Peru/Chile) epler  sider,  calvados (Frankrike), obstler (Tyskland), trebern (Østerrike), batzi (Sveits), applejack (USA), pærer  perry, pæresider pærebrandy kirsebær  -  kirschwasser (Østerrike/Tyskland/Sveits)kokosnøtter  -  arak (Asia) sukkerrør eller melasse -  rom, cachaça, guaro, cane spirit (Sør-Afrika), arak (Indonesia), basi (Filippinene), pinga (Brasil) agave  pulque  tequila, mezcal plommer  plommevin  slivovitsj (Østerrike/Øst-Europa/Balkan), tuica (Romania), palinca, rakia (Bulgaria), szilva (Ungarn)dadler  -  arak (Asia/Nord-Afrika)vannmeloner -  kislav (Russland)ensian  -  enzian (Sveits) pomace (drueskall) - grappa (Italia), trester (Tyskland), marc (Frankrike), tsipouro (Hellas), komovica (Balkan), bagaceira (Portugal), zivania (Kypros) honning  mjød  mjødbrandy/honningbrandy poteter  -  vodka (Finland, Ukraina), akevitt, brennivín (Island), poitín (Irland) melk  kumiss  awein (Russland), skhou (Kaukasus)

 Se også 
 Langtidseffekter av alkohol
 Alkoholisme

 Referanser 

 Kilder 

 Alcohol: No Ordinary Commodity: Research and public policy, 3. utgave 2022

 Eksterne lenker 

Folkehelseinstituttets temaside om alkohol
 Artikler om Alkohol og helse i Tidsskrift for Den norske legeforening