Fakse-Brokke

Fakse-Brokke var en mannsfigur av tre som ble dyrket som avgud i Setesdalen fram til slutten av 1700-tallet. I Setesdal hadde man en del slike husguder, kalt «fakser».«Årestuen er en godt bevart hemmelighet» Fortidsminneforeningen, 21. oktober 2020

Fakse-Brokke og Fakse Rygnestad er de mest kjente. Slike mannsfigurer av tre ble oppbevart på flere gårder i Setesdal (deriblant Rygnestad i Valle og Brokke). Det kan dreie seg om gamle helgenbilder fra før reformasjonen. «Fakse», Store norske leksikon, hentet 13. september 2021

Faksene var etterligninger av et menneske. Hodet til Fakse Rygnestad var flatt oppå med stirrende øyne av bly. Kroppen var trekantet med tre hull i, slik at han kunne festes til veggen med spiker. Til vanlig ble faksen oppbevart på et kammers, men på julaften hentet frem og satt i høysetet. Når ølet ble skjenket, ble en skål øl satt på hodet hans. Etter en stund tok husbonden skålen av faksens hode, drakk «Fakses skål» og sendte deretter ølskålen rundt til de andre. Når jentene hadde vasket seg om kvelden, tømte de vannet over faksen etterpå. I Christiansands Stiftstidende fra 1878 ble det opplyst at ved solvervstider ble faksen innsmurt med fleskesvor og varmet ved peisen. Folk var redde for å flytte ham for ofte, men om sommeren var han med på stølen og fikk saup ved smørkjerningen i håp om krøtterlykke. Ofringen til faksen, dvs. mat og drikke, foregikk slik at maten ble satt foran den, eller tømt ned i en åpning i hodet, eller satt oppå hodet.Olav Aukrust: Dødsrikets verdenshistorie, bind 2 (s. 178-79), forlaget Grøndahl Dreyer 1995, ISBN 92-504-2256-2

Avgud
Flere har ment at det var usannsynlig at man i Setesdal dyrket avguder på 1700-tallet. Reidar Th. ChristiansenChristiansen, Reidar Th: «Religiøst liv» i Norske Bygder I skriver at man ut fra skildringene av Fakse heller har å gjøre med et helgenbilde.

Olav BøBø, Olav: «Faksar og kyrkjerestar» i By og Bygd nr. 12 går enda lenger, og mener faksene i Brokke og Rygnestad kom fra de gamle stavkirkene på Nomeland og Bjørgum. Etter reformasjonen var helgenbilder uønsket i kirkene og ble kassert. Man tenker seg da at de gamle setesdølene ikke uten videre ville gi opp helgendyrkelsen.Ryningen, Alfred: Valle kommune Gards- og ættesoge II, Valle 1985

 Trist skjebne 

Reformasjonen tok lang tid å gjennomføre i Norge. Det kan forklare den skjebnen som Fakse-Brokke fikk, nemlig å bli hogd til ved av Torolv Faremo (født 1798). Dyrkingen av figuren var vel heller ikke stor når folk kalte Svein Brokke for Fakse, og mora derfor heiv ut hele gubben.

Referanser

Kategori:Kultur i Valle
Kategori:Folkeminne