Slottsparken

miniatyr|Flyfoto av Slottsparken med Slottet sett fra baksida (2015)

Slottsparken er Oslos sentrale bypark, som dekker et samlet areal på 225 dekar eller mål. Parken omkranser Det kongelige slott og Slottsplassen.

Slottsparken er et vernet kulturminne, og forvaltes av slottets gartnere.<ref>[https://www.kongehuset.no/seksjon.html?tid=99668&sek=99667 «Slottsparken», kongehuset.no]</ref>

 Historikk 
Området ble kjøpt og utskilt fra flere omkringliggende løkkeeiendommer i 1824. Flere planer for regulering og opparbeidelse av parken ble utarbeidet, men man endte av økonomiske grunner på en noe forenklet plan, utarbeidet av slottsarkitekt Hans Linstow og slottsgartner Martin Mortensen. Parken består av store plener under høye trær, gangveier, alléer og anlagte vannspeil. Parken talte opprinnelig rundt 2 000 trær. I dag er tallet rundt 1 200. 

Opparbeidelsen startet i 1838 under ledelse av Mortensen, men strakte seg over lang tid på grunn av pengemangel. Mange av dagens trær skriver seg fra denne første opparbeidelsen. De eldste daterer helt tilbake til 1700-tallet. Dette er trær i den delen av parken som kalles Dronningparken - et område som ble etablert som park allerede i 1751. Den gang var dette området en del av løkken Sommerro som borgermester Christian Henrik Støedt utviklet til en liten rokokkoperle rundt landstedet sitt, der husmannen bodde i førsteetasjen og Støedt selv i andre.«Sommerro», Oslo byleksikon]</ref> I 1778 overtok Bernt Anker rokokkohagen, samt området rundt som han omdannet mer til en naturliknende park, der lindealleen står igjen som et levende minne fra Bernt Ankers tid og 1800-tallets Christiania.<ref>[https://www.kongehuset.no/artikkel.html?tid=99511 «Dronningparken»- kongehuset.no Langs parken ved Parkveien og Wergelandsveien ble byvillastrøket Bak Slottet anlagt fra 1846, etter Linstows regulering. 

Det ble anlagt et gartneri ved Grotten i 1870-årene, og dette eksisterer fremdeles. 

Under første verdenskrig ble det på kong Haakons initiativ dyrket poteter i parken for å avhjelpe den stigende matmangelen. Kjøtt og fisk var mangelvarer, og om kornhøsten ble vellykket, ville den likevel ikke dekke halvparten av behovet. «Hver en plett som egner seg til potetdyrking, vil bli tatt i bruk, unntagen den delen av Dronningparken som er i nogenlunde skikkelig stand.''» Målet var 100 tønner poteter, som skulle resultere i rundt 800 tønner der en tønne poteter utgjør ca 100 kilo. I utgangspunktet håpet Slottsparken altså å levere 80 tonn poteter til utdeling blant byens fattige.Roy Andersen: Norge under første verdenskrig (s. 190-91), Aschehoug,  I 1917 var potethøsten i parken på ca. 450 tonn.Tidligpoteter i Slottsparken. park & anlegg, 7/2014, side 65. Artikkelen handler om potetdyrking i 2014 med jordforbedring som formål.

Den 23. september 1941, i anledning av 700-årsdagen for Snorre Sturlasons fødsel,  ble «Snorremonumentet» avduket av Gulbrand Lunde, som var kulturminister i Vidkun Quislings andre regjering under andre verdenskrig. Dette monumentet ble fjernet og trolig også ødelagt ved frigjøringen i 1945.

 Statuer i parken 
I parken og på Slottsplassen er det flere statuer og monumenter:
 «Karl Johan-monumentet» av Brynjulf Bergslien, avduket 1875 på Slottsplassen.
«Abel-monumentet», Gustav Vigelands statue av Niels Henrik Abel, reist 1908 på Abelhaugen.
«I storm», Vigelands statue av Camilla Collett, reist 1911 i parken utenfor slottets nordre fløy.
 Ada Madsens statue av dronning Maud, reist 1959 ved atkomsten til Slottsplassens søndre hjørne fra Henrik Ibsens gate, foran Dronningparken, som en lang periode var kongehusets private del av parken.
Kirsten Kokkins statue av kronprinsesse  kronprinsesse Märtha, avduket 21. februar 2007 av kong Harald, oppført ved begynnelsen av gangveien fra Slottsplassens nordre hjørne mot krysset Parkveien/Wergelandsveien. Statuen var en gave fra Stortinget i anledning kongens 70-årsdag.
«Rådyret» i Dronningparken, laget av Arne N. Vigeland i 1953 og flyttet fra Bygdøy kongsgård etter kongeskiftet i 1991.
Kirsten Kokkins statue av dronning Sonja, gitt som en gave fra Den Norske Turistforening og avduket på dronningens åttiårsdag 4. juli 2017.Aftenposten om avdukinga av Sonja-statuen 4. juli 2017

 Dronningparken 
Dronningparken er betegnelsen på en del av Slottsparken sydvest for slottet, ned mot Henrik Ibsens gate. Dronningparken er omkranset av et eget gjerde, og var i en lang periode kongehusets private del av parken. På dagtid er Dronningparken nå åpen for publikum. I Dronningparken finnes foruten flere statuer en egen paviljong; et lysthus i sveitserstil som ble bygget mellom 1854 og 1857.

I 2006 ble Dronningparken hedret som «Årets grønne park».

 Prinsesse Ingrid Alexandras skulpturpark 
I 2016 åpnet Prinsesse Ingrid Alexandras skulpturpark i den nordlige delen av Slottsparken. Målet med parken er å lage «en park med skulpturer av og for barn» og er et resultat av en landsomfattende idékonkurranse blant 5.- og 6. klassinger hvor vinneren fikk sjansen til å realisere skulptur-ideene sine i samarbeid med profesjonelle kunstnere. Parken ble gitt til kongefamilien som en gave fra Sparebankstiftelsen i forbindelse med kongeparets 25-årsjubileum.

 Bildegalleri 

 Historiske bilder 

 Referanser 

 Se også 
 Abelhaugen
 Nisseberget
 Parker i Oslo

 Eksterne lenker 

 Kongehuset.no om Slottsparken
 Kongehuset.no om statuene i Slottsparken
 Kongehuset.no om Dronningparken


Kategori:Norske kongelige eiendommer
Kategori:Parker i Oslo
Kategori:Kulturminner i Sentrum (Oslo)