Johannes Flintoe

Johannes Flintoe (1787–1870) var en dansk maler som virket i Norge. Han er kjent for sine landskapsmalerier (særlig fra Telemark, Hardanger og Sogn), blant annet i Fugleværelset på Slottet (1839–41), for sine draktstudier, og skildringer av gamle bygninger og folkeliv. Flintoe var observant og hans tegninger er av stor kulturhistorisk betydning. Han tegnet og malte flere stavkirker. Ål stavkirke beskrev han nøye i tegning blant annet hvilken himmelretning han betraktet bygget.

Han studerte ved Kunstakademiet i København til 1802, og kom til Christiania (Oslo) i 1811 (der broren Jacob Edvard hadde etablert seg som murmester tidligere). Flintoe kom i kontakt med kunstinteresserte offiserer ved Krigsskolen, spesielt med den yngre Gerhard Munthe fra Ytre Kroken i Sogn.Messel, Nils (2008): Oppdagelsen av fjellet. Oslo: Nasjonalmuseet. Johannes Flintoe var lærer ved Tegneskolen fra 1819 til 1851 og vendte deretter hjem til København. Han regnes som den første kunstner som oppdaget Norges landskap og gjorde det til hovedmotiv i sin kunst. Han var av norske opphav. Flintoe inspirerte og veiledet nasjonalromantiske malere som J. C. Dahl og Hans Gude.Messel, Nils (2008): Oppdagelsen av fjellet. Nasjonalmuseet. s. 68.Hans Gude. Af Hans Gudes liv og værker : kunstnerens livserindringer. Utgitt og med en biografisk indledning af Lorentz Dietrichson. 1899

 Bakgrunn 
Johannes Flintoe ble født 29. juli 1787 i København og døde 27. januar 1870 i København. 

Flintoes far Abraham Nielsen Flinthoug var født på Hurum (ca 1751).  Oldefaren Abraham Flinthoug (født omtrent 1681 på Anholt, død 1755 i Hurum) kom i 1718 til Sande og ble kapellan der, deretter sogneprest i Hurum. Ifølge Hurums historie var presten Abraham Flinthoug (1681-1755) bestefar til Johannes Flintoe.

Abraham Flinthoug slo seg ned i København, ble metallstøper, giftet seg dansk og kalte seg Flintoe. Omtrent 13 gammel ble Johannes Flintoe tatt inn i pleie hos malermester Pader Faxøe. Faxøe var dekorasjonsmaler og laget også portretter, og Flintoe begynte etter hvert i lære hos Faxøe. Flintoe var i læretiden særlig opptatt av landskapsmalerier og den tekniske utførelsen av disse. I 1802 begynte han som malerlærling ved Kunstakademiet i København. Han tok private timer ved siden av for å utdanne seg til teater- og dekorasjonsmaler. Læretiden var ferdig i 1805. Under Napoleonskrigene meldte han seg i 1807 frivillig til Det Kongelige Livjægerkorps. Flintoe reiste til Norge fordi han trodde den friske luften i landet ville være gunstige for helseplagene.

Abraham Pihl var fetter av Flintoes far Abraham Flinthoug (født 1755), de hadde samme bestefar, Abraham Flinthoug (født 1681). Flintoe malte et bilde av Pihl (det henger i Vang kirke) og trolig også av kirken utvendig.

Flintoes mor var Cecilie Marie Jensdatter Hvidberg (eller Wiberg), som ble gift med livvakt Abraham Nielsen Flinthoug 3. juli 1776 i Garnisonskirken i København. Broren Jacob Edward Flintoe (født 1777) var arkitekt og murmester, og arbeidet i Christiania 1811-1825 og var deretter bygningsinspektør og byggmester i Bergen.

 Virke 

I norsk kunsthistorie representerer Flintoe overgangen fra 1700-tallets prospekter; de tidlige landskapsmaleriene, til nasjonalromantikken som blomstret mot slutten av hans karriere. Flintoe kom før den første norske maleren, nasjonalromantikeren I.C. Dahl. Sammen med Wilhelm Maximilian Carpelan regnes Flintoe som en «førromantiker» med blikk for det pittoreske, men med vekt på realisme og tydelig registrering av landskapet.Danbolt, Ingrid Fuglerud (2009): En offiser og kunstner i de norske fjell. Masteroppgave i kunsthistorie, Universitetet i Oslo, Humanistisk fakultet, s.28. Han var selv lærer for flere av de førende nasjonalromantikerne: Eckersberg, Hans Gude og Hans Hansen. Sammen med Munthe la Flintoe opp ruten for I.C. Dahls første og avgjørende reise i Norge i 1826. Sammen med Adolph Tidemand illustrerte Flintoe Henrik Wergelands selvbiografiske Hassel-NødderWergeland, Henrik (1845): Hassel-Nødder, med og uden Kjerne, dog til Tidsfordriv, plukkede af min henvisnede Livs-Busk. Christiania: Chr. Tønsbergs forl., Wergeland hadde vært Flintoes elev ved tegneskolen.Norsk biografisk leksikon Henrik Wergeland

Fra 1819 til 1825 reiste han over store deler av Norge, både i Sogn, Telemark (blant annet Rjukan), Hardanger, Valdres og Trøndelag. Spesielt viktig var den første reisen sommeren 1819 da både Flintoe og Carpelan gjorde sin først store oppdagelsesreise i høyfjellet. Sammen med Munthe, som da arbeidet med nytt kart over Norge, og Munthes fetter Peder Pavels Aabel reiste Flintoe over Hallingdal og Aurland med Ytre Kroken som mål. Skisser til bilder fra Aurlandsdalen ble til på denne turene. Sommeren 1819 besøkte han flere steder rundt Sognefjorden blant annet Esefjorden og Hurrungane.. 

På reisene malte han landskapsmalerier og flere draktstudier med høy kulturhistorisk verdi. Flintoes tegninger er en viktig kilde til folkedraktsforskningen. Sammen med Wilhelm Maximilian Carpelan laget Flintoe de første kjente avbildningene av de fjellene som senere fikk navnet Jotunheimen.Haugen, Bjørn S. H.: Den fyrste kunstreisa. Klassekampen, 8. mai 2019, s. 20. Flintoes «Bjønnestigvarden» gjorde Aurlandsdalen kjent for bypublikumTron Bach og Johannes Gjerdåker (1994): Aurlandsdalen - ei kulturhistorisk vandring frå fjell til fjære. Oslo: Cappelen. og fotturister i fjellet var noe nytt og uvant på den tiden.

Av Carpelan lærte han akvatintetsning og de to utveksler skisser og forelegg. Flintoe var geologipioneren Keilhaus tegnelærer og etset Keilhaus tegninger til ferdige plansjer. lest 29. juni 2012 I juni 1821 møtte Flintoe professor Christopher Hansteen ved Rjukanfossen og Flintoe laget der en av de tidligste avbildninger av fossen.Slagstad, Rune (2008): Da fjellet ble dannet. I Messel, Nils (red): Oppdagelsen av fjellet. Oslo: Nasjonalmuseet.

Et portrett av Abraham Pihl henger i Vang kirke som Pihl fikk bygget. Slektsboken for Neumann oppgir bare at bildet er malt av «Flinthoug», Pihls mor hadde pikenavnet «Flinthoug»Neumann, H.H.: Familien Neumann. Kristiania: Aschehoug, 1903. mens Flintoes far var Abraham Flinthoug fra Hurum. Ifølge Alsvik er portrettet av Pihl malt av Flintoe og Alsvik tror at bildet kan ha blitt malt i 1816 da Flintoe var på Romerike.Alsvik, Henning: Johannes Flintoe. Oslo: Gyldendal, 1940.

ØstbyØstby, Leif (1962): Norges kunsthistorie. Oslo: Gyldendal. beskriver Flintoe som en naturalist og forløper for 1800-tallets romantiske landskapskunst:

miniatyr|«Nigardsbreen», fra 1834, gouache på papir.
Heddal stavkirke var den første stavkirke som ble beskrevet i en publikasjon da Flintoe skrev et kort kapittel til Samlinger til det Norske Folks Sprog og Historie (Christiania, 1834). Kirken ble der kalt «Hitterdals Kirke». Boken gjenga Flintoes tegning av kirkens fasade mot sør samt tegning av 1. etasje og grunnplan, trolig den aller første arkitektoniske tegning av en stavkirke. Tegningene viser «første Stokverk uden Svalgang» med skisse av de utskårne portalene.

I 1830- og 1840-årene arrangerte Flintoe kosmorama-utstillinger i Christiania. Publikum kom inn i et mørkt rom hvor man på en vegg kunne se små kikkhull det lyste fra. Kikkhullene var forsynt med forstørrelsesglass og når man så inn, kunne man se et tredimensjonalt bilde av for eksempel et fjellandskap.

Til kosmoramaene brukte Flintoe det han selv omtalte som «prospecter». Dette var tegninger utført i gouache og som ikke var ment for salg.  Flere er i Nasjonalmuseets eie, for eksempel «Bjønnestigvarden, Aurland» og «Nigardsbreen».

 Fugleværelset 
Flintoe dekorerte «fugleværelset» i det nybygde slottet i Christiania. Fugleværelset er et mindre rom der personer til audiens venter. Veggene er dekket av landskapsbilder mens taket forestiller en åpen himmel. Stenderverket er i stavkirkestil og illuderer en paviljong med fri utsikt til naturen.

Ett av motivene er Vedalsfossen i Hardanger. Myrhorn i Jostedalen, Gausta, Feigumfossen i Sogn og Vøringsfossen i Hardanger er blant de kjente motivene og sammenstilt i et enhetlig preg i rommet. I taket svever en fiskeørn med lysekronen i nebbet.

 Galleri 

 Referanser 

 Litteratur 
 Flintoe, J. Scener af Reiselivet i Norge. Facsimileforlaget, 1960. (Opprinnelig utgitt H. C. Winthers forlag, 1840)
 Flintoe, Johannes. «En gammel malers tilbakeblikk: et selvbiografisk brev fra Flintoe». Ved Arne Nygård-Nilssen. I: Kunst og kultur, 1937
 Alsvik, Henning. Johannes Flintoe. Gyldendal, 1940 
 Engen, Arnfinn. «Johannes Flintoe i Gudbrandsdalen : kunst fortel historie» I: Årbok for Gudbrandsdalen, 2002
 Heitkøtter, Olaf. «Johannes Flintoe : en stifinner til fjellet» I: Årbok / Den norske turistforening, 1988
 Johannes Flintoe : fra våre samlinger. Nasjonalgalleriet, 1993 
 Moody, Kristine. «Johannes Flintoe: Reisende i fossefall». I: Kapital, nr 21 (2000)  
 Noss, Aagot. Johannes Flintoes draktakvarellar. Samlaget, 1970 
 Schnitler, Carl Wille. «Johan Flintoe og norsk romantik». I: Samtiden, 1914
 Lystad, Ingrid Lydersen: Johannes Flintoe og fugleværelset. En reise i norsk natur, historie og egenart. Dreyers forlag, 2015

 Eksterne lenker 
 Verk av Johannes Flintoe på nasjonalmuseet.no
 Treff på søkeordene «Johannes Flintoe» i Digitalt Museum
 Noen bilder i O. Værings kunstarkiv

Kategori:Norske malere
Kategori:Landskapsmalere
Kategori:Romantiske malere