Caspar Kauffeldt

Caspar Kauffeldt (1773–1843) etablerte Gjøvik Glassverk (i 1807) – og ble internasjonalt anerkjent – både for kvalitet og for den spesielle fargen gjøvikblå. Kauffeldts entrepenørskap la grunnlaget for byen Gjøvik. Rundt glassverket ved Hunnelva vokste det frem et lite tettsted som formelt ble by i 1861. Sentrum av Gjøvik ligger for en stor del på tidligere Gjøvik gård som Kauffeldt og hans familie eide.

 Bakgrunn 
Caspar Kauffeldt ble født på Biri i 1773. Hans far Bernt Kauffeldt (1740-1791) innvandret til Norge fra Mecklenburg/Pommern i 1764 og ble bestyrer for det statlige Biri Glasværk. Moren var Dorothea Elisabeth Gundelach (1742-1822). Caspar gikk i lære hos faren og besøkte blant annet utsalg i Christiania og København i sin læretid. Caspar fikk etterhvert ansvar for den forretningsmessige delen av driften. I 1790 reiste Caspar Kauffeldt i hemmelighet til Mecklenburg og Pommern for å verve flere glassblåsere til Biri. På den tiden var glassblåserne bundet til sine glassverk med strenge avtaler og det var forbudt å friste noen til å bytte jobb. Kauffeldt lykkes med ærendet og fikk med seg flere fagarbeidere. Ved faren Bernts død i 1791 overtok Caspar (18 år gammel) driften av glassverket på Biri sammen med moren og i 1794 bestyrte han glassverket alene til 1809.

Caspar Kauffeldt var gift med Ingeborg Lysgaard (1777-1859) som var niese av eidsvollsmannen Anders Lysgård, Kauffeldt-familiens nabo på Biri.

 Virke 
Caspar Kauffeldt bestemt seg for å etablere glassverk på Gjøvik (Hunn i Vardal) og driften kom i gang i 1807 (det var Norges første private glassverk). Han forberedt etableringen på Gjøvik fra 1803 ved å ansatte flere folk på Biri enn det var bruk i den hensikt å overføre dem til Gjøvik. I 1804 kjøpte han Nedre Gjøvik gård og reiste der et stort våningshus. Ved kjøp av gården fikk han hånd om Hunnselva. I tilknytning til glassverket i Vardal etablerte han sagbruk, mølle, garveri og vadmelstampe. Kauffeldt ble etterhvert en svært rik mann. Fra 1824 var Kauffeldt medeier i glassverkene på Biri og i Hurdal. Han var engasjert i den nasjonale bevegelse omkring 1814 og signerte fullmakten til utsendingene til Riksforsamlingen på Eidsvoll. Da prins Christian Fredrik reiste mot Trondheim i februar 1814 ble han mottatt hos Kauffeldt på Nedre Gjøvik gård og fikk omvisning på glassverket.

Glassverket ble nevnt som en begrunnelse da kjøpstadsrettigheter ble vurdert i 1824 (Lillehammer ble foretrukket som ny kjøpstad i Opplandene). I 1843 ble verket nedlagt og stedet truet av fraflytting. Kauffeldts ugifte og barnløse sønn Wexel Hans Kauffeldt (1801- mars 1860) testamenterte i 1857 sin formue til Gjøvik og Vardal kommuner forutsatt Gjøvik fikk bystatus innen 5 år. Gjøvik fikk kjøpstadsrettigheter ved lovvedtak 21. januar 1860. Gjøviks sentrum er på Nedre Gjøvik gårds grunn. Statsagronom Niels Hansen og lensmann Jon Mjøen kjøpte gården i 1861 fra Wexel Hans Kauffeldts bo. Hansen giftet seg med Mjøens datter August og deres sønn Alf Mjøen var senere innehaver av gården.

Plassen ved Kauffeldtgården, glassverkets bygning fra tidlig 1800-tall, har navnet Kauffeldts plass.

 Referanser 

 Eksterne lenker 

Caspar Kauffeldt på Lokalhistoriewiki

Kategori:Personer fra Gjøvik kommune
Kategori:Norske gründere
Kategori:Gjøviks historie