Ullevålsveien (Oslo)

mini|Ullevålsveien sett oppover mot Waldemar Thranes gate fra krysset med Akersbakken, ca. 1905.
Ullevålsveien (1–117, 2–116) er en gate i Oslo. Den går fra Akersgata forbi Vår Frelsers gravlund, krysser Waldemar Thranes gate, videre forbi St. Hanshaugen over Adamstuen til Vestre Aker kirke. Gaten ble anlagt av John Collett og fikk navnet i 1879 og er oppkalt etter gården Ullevål.  

 Bygninger 
NrBildeBeskrivelse 1  Ullevålsveien 1|100px|bottom  Bygård oppført 1872. Her holdt Ringstrøms Antikvariat til fra 1965 til 2008. Bygget huser nå bl.a. leilighetshotell. Listeført. 2  Ullevålsveien 2|100px|bottom  Vor Frue Hospital (ark. Ole Sverre), oppført 1896. Listeført. 5  Ullevålsveien 5|100px|bottom  Her lå tidligere Brandts løkke. Kunst- og håndverksskolen (ark. Bredo Greve og Ingvar Hjorth) ble oppført her i 1897. Lokalene huser fra 2015 Edvard Munch videregående skole. Fredet. 6–8  Ullevålsveien 6–8|100px|bottom  Vår Frelsers gravlund. (Gravlundkontor i Akersbakken 32; kapell i Akersveien 33, nå ortodoks kirke.) 7  Ullevålsveien 7|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård med selveierleiligheter oppført 1991. Hjørnegård ved Nordahl Bruns gate. Seks fulle etasjer ved hjørnepartiet, for øvrig fem etasjer samt loftsetasje. Kvaderpuss i de nedre etasjene, for øvrig gul tegl. Butikklokaler i gateetasen mot Ullevålsveien. 9  Ullevålsveien 9|100px|bottom  Bygård oppført 1869. 3 etasjer samt loftsetasje. Pusset fasade. Vernet etter Plan- og bygningsloven. 10  Ullevålsveien 10|100px|bottom  Leiegård i seks etasjer (ark. Jacob Hanssen) oppført 1940. Butikker i gateetasjen, som har skifer i fasaden, mens resten er pusset. 11  Ullevålsveien 11|100px|bottom  Hjørnegård (ark. Christian Reuter) fra 1889 på oversiden av Wessels gate. Tre etasjer i pusset tegl. Brukket hjørne. Forretning i gateetasjen, som har blitt betydelig endret i løpet av 1900-tallet. Vernet etter Plan- og bygningsloven. 12  Ullevålsveien 12|100px|bottom  Blokkaktig bolig- og forretningsgård i fem etasjer (ark. Alf Tønnesen) oppført tidlig i 1960-årene. Upusset tegl i fasaden. 13  Ullevålsveien 13|100px|bottom  Bygård (ark. Hans Lund) oppført 1886. Vernet etter Plan- og bygningsloven. Tre etasjer samt loftsetasje. Forretninger i gateetasjen. 14  Ullevålsveien 14|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård nedenfor Bjerregaards gate oppført 1966. 15  Ullevålsveien 15|100px|bottom  Bygård (ark. J. Rosendahl) oppført 1880. Fire etasjer med pusset fasade samt loftsetasje. Vernet etter Plan- og bygningsloven. 16  Ullevålsveien 16|100px|bottom  Bygård (ark. Harald Aars) oppført 1919 sammen med Geitmyrsveien 1. Listeført. 17  Ullevålsveien 17|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård fra 1986. Fem etasjer samt loftsetasje. Forretning i gateetasjen. 19  Ullevålsveien 19|100px|bottom  Bygård (ark. B. Pedersen) oppført 1880. Fire etasjer i pusset tegl samt kjeller og loft. Vernet etter Plan- og bygningsloven. 31  Ullevålsveien 31|100px|bottom  Oslo katedralskole (ark. Carl Michalsen, 1902), oppført på grunn fra Stensberg løkke 33  Ullevålsveien 33|100px|bottom  Her (mellom katedralskolen og Stensberggata — og tidligere helt opp til Ullevålsveien 37) lå i sin tid Stensberg løkke. Løkkeeiendommens areal ble etterhvert redusert ved utbygginger, deriblant Kvinneklinikken og Barneklinikken på Rikshospitalet. I 1950 ble hovedhuset tatt ned og gjenoppført i Løchenveien 18B på Bygdøy. Husrekken som er oppført langs Ullevålsveien, har adresse til Pilestredet park. I den inngår en bygning (bildet) oppført 1940 for kaptein W. Wilhelmsen og frues bakteriologiske institutt. 34  Ullevålsveien 23|100px|bottom  Denne listeførte funkisgården (ark. Reidar Sveaas) ble oppført som Blindemisjonens hvilehjem i 1934. Senere innredet som bolig for voksne beboere med blant annet utviklingshemming, autisme og psykiske lidelser. 35  Ullevålsveien 35A|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård  (ark. Arne Enger) oppført 1916 på hjørnet nord for Stensberggata. Det har vært forskjellige forretninger i gateetasjen, men bokhandelen på hjørnet har holdt til i gården i over hundre år. En bakgårdsbygning med nr. 35C (bak nr. 37) er listeført. 37  Ullevålsveien 37|100px|bottom  Bygård (ark. Carl Aaman) oppført 1897–99. 4 1/2 etasjer med pusset fasade. Karakteristiske pilastre i 3. etasje. Listeført. 39  Ullevålsveien 39|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård (ark. Fridtjov Grann-Meyer) fra 1892–93 med et mindre tilbygg (ark. Ivar Næss) fra 1916. Vender mot tre gater (også Dalsbergstien og Waldemar Thranes gate). Tre etasjer i rød tegl med en god del upussede flater. Brukne hjørner med karnapper og gavloppbygg. Kommunalt listeført. 41–43  Ullevålsveien 41–43|100px|bottom  Hjørnegård (ark. Rudolf Haeselich) oppført 1894 som også omfatter Waldemar Thranes gate 10. Fire etasjer i pusset tegl samt loft. Brukket hjørne med hengende karnapp i to etasjer. Tårnmarkering. Storkiosk og restaurant i gateetasjen, for øvrig boliger. Listeført. Det brant i gården i februar 2024.  Schwensens gate 9C|100px|bottom  Mellom nr. 43 og 45 — og med adresse Schwensens gate 9C (tidligere Ullevålsveien 41) — er Markus kirke (ark. Sverre Knudsen, innviet 1927). 45  Ullevålsveien 45|100px|bottom  Listeført bygård (ark. J. Olsen og E. Hoff Hansen) oppført 1902–03. Fire etasjer i pusset tegl, med rader av karnapper og balkonger. Delikatessebutikk og konditori i gateetasjen, ellers boliger. 47  Ullevålsveien 47|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård (ark. Carl Konopka) oppført 1899–1900, opprinnelig med nr. 45B. U-formet gård som også har en fløy langs Schwensens gate. Fire etasjer med pusset fasade. Hjørnetårn med kupler og spir over karnapper og forøvrig rader med balkonger og karnapper. Listeført. 48  Ullevålsveien 48|100px|bottom  Leiegårdsvilla (ark. Egil Selmer og  Eduard Carlén) oppført 1911 for et konsortium ledet av Emil Larsen. To etasjer med pusset fasade samt mansardetasje. Karakteristiske pilastre i fasaden. Jugendaktig stil. Listeført. 48D  Ullevålsveien 48D|100px|bottom  På denne adressen stod tidligere en stor villaleiegård. Denne er revet til fordel for den boligblokken som nå har adresse Vallegata 2. 48E  Ullevålsveien 48E|100px|bottom  Leiegård (ark. Hagbart Nielsen og E.A. Wiig) oppført 1933. Murbygg i to etasjer samt mansardetasje, pusset fasade. 49  Ullevålsveien 49|100px|bottom  Her ved Frydenlundgata lå i sin tid hovedbølet på Frydenlund løkke. Bygningen ble revet i 1893. Nåværende hjørnegård (ark. Rudolf Haeselich) øst for nevnte gate ble oppført 1894–95. Fire etasjer med pusset fasade og hjørnetårn. Brukket hjørne. Nyrenessanse. Listeført. 51  Ullevålsveien 51|100px|bottom  Boliggård (ark. Carl Konopka) oppført 1894 for snekkermester Ole Martinius Nygaard på hjørnet ved Frydenlundgata. Fire etasjer i pusset tegl (kvaderpuss i første) samt loftsetasje. Hengende hjørnekarnapp med tårnhjelm. Nyrenessanse. Listeført. 52  Ullevålsveien 52|100px|bottom  Villaleiegård (ark. Edwien Thürmer) byggemeldt 1895 for Niels Bruun. Tre etasjer i pusset tegl. Risalitt samt nyere balkong.Listeført. 53  Ullevålsveien 53|100px|bottom  Listeført boliggård fra siste kvartal av 1800-tallet. Fire etasjer i gul tegl samt loftsetasje. Kvaderpuss i første etasje, for øvrig veksling mellom pussede og upussede flater. Nyrenessanse. 54  Ullevålsveien 54|100px|bottom  Villaleiegård (ark. Edwien Thürmer) byggemeldt 1896 for Niels Bruun. Tre etasjer i pusset tegl. Risalitt med balkonger. Listeført. 55  Ullevålsveien 55|100px|bottom  Boliggård (ark. Ivar Cock) oppført 1895. Fire etasjer i pusset tegl (kvaderpuss i første) samt loftsetasje. Nyrenessanse. Listeført. 56  Ullevålsveien 56|100px|bottom  Enkehjem (ark. Byarkitekten i Oslo) oppført 1929 for I.H. Schwensen og hustrus legat. Murgård i tre etasjer med pusset fasade. Listeført. 57  Ullevålsveien 57|100px|bottom  Boliggård fra 1896. Fire etasjer i pusset tegl (kvaderpuss i første) samt loftsetasje. Nyrenessanse. Listeført. 58  Ullevålsveien 58|100px|bottom  Leiegård (ark. Thune & Thürmer) oppført 1901 for Niels Bruun. Tre etasjer i pusset tegl. Sammensatt fasadeuttrykk med blant annet to tverrstilte gavler. Brukt som bolig for høyere embedsmenn i staten fra 1906. Blant dem som har bodd her, er Trygve Bratteli. Listeført. 59  Ullevålsveien 59|100px|bottom  Listeført bygård fra siste kvartal av 1800-tallet. U-formet bygg med én fløy mot Ullevålsveien og én mot Colletts gate. Fire etasjer med pusset fasade samt loftsetasje. 60  Ullevålsveien 60|100px|bottom  Boliggård (ark. Henrik Nissen) oppført 1901. To etasjer samt mansardetasje i pusset  tegl; også felt med upusset rød tegl. Jugendstil. Listeført. 61  Ullevålsveien 61|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård (ark. Ludwig Zapffe) oppført i 1890-årene på hjørnet ved Colletts gate. Fire etasjer i pusset tegl samt loftsetasje. Pizzarestaurant i gateetasjen. Listeført. 63  Ullevålsveien 63B|100px|bottom  Boliggård oppført 2005 i regi av USBL med utleieboliger. Bygget langs veien har nr. 63B, mens et bygg i bakgården har nr. 63A. 63C  Ullevålsveien 63C|100px|bottom  Boliggård (ark. Johan Grøstad) byggemeldt 1892. Samme gård omfatter også adressen Bolteløkka allé 11 (med oppgang A og B). Tre etasjer i pusset tegl. Brukket hjørne med hengende karnapp og tårnoppbygg. Listeført. 65  Ullevålsveien 65|100px|bottom  Frittliggende boliggård (ark. Olaf Boye) byggemeldt 1894 for Karoline Bergsteen. Tre etasjer i pusset tegl samt et særpreget loftsparti. Listeført. 67  Ullevålsveien 67|100px|bottom  Frittliggende boliggård (ark. Johan Grøstad) byggemeldt 1892 for Adolf Kristiansen. Tre etasjer i pusset tegl. Listeført. Kronprinsparet skal ha bodd i en leilighet her før de flyttet til Skaugum. 69  Ullevålsveien 69|100px|bottom  Frittliggende boliggård (ark. Johan Storm Munch) byggemeldt 1893. U-formet bygg med tre etasjer i pusset tegl. Listeført. 71  Ullevålsveien 71|100px|bottom  Frittliggende boliggård (ark. Johan Storm Munch) byggemeldt 1894. Tre etasjer i pusset tegl. Midtpartiet med trappeoppgang er noe fremskutt og høyere enn resten av bygget og har gavl øverst. Listeført. 73  Ullevålsveien 73|100px|bottom  Murvilla oppført 1889 for grosserer Ole Bernhard Nilsen på høydedraget over øvre del av Sofies gate. 76  Ullevålsveien 76|100px|bottom  Mattilsynet 79  Ullevålsveien 79|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård. Fem etasjer i rød tegl. Forretningslokaler (renseri) i gateetasjen. 79B  Ullevålsveien 79B|100px|bottom  Boliggård (ark. Leif Løberg) oppført 1928. Fem etasjer i rød tegl med ti leiligheter. 81  Ullevålsveien 81|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård (ark. Leif Løberg) oppført 1929 på hjørnet mot Vidars gate. Fem etasjer i rød tegl. Forretning i gateetasjen på hjørnet. 82  Ullevålsveien 82|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård på Adamstuen (ark. Gunnar Schultz) oppført 1929. Bueformen føyer seg rundt kanten av den vernede trikkesløyfeplassen. (Rundt 1940 hadde gården nr. 84.) Fem etasjer med pusset fasade. Forretninger i gateetasjen. Listeført. 84B  Ullevålsveien 84B|100px|bottom  Boliggård (ark. Carl Konopka) oppført 1903. Fire etasjer i pusset tegl. Listeført. 85  Ullevålsveien 85|100px|bottom  U-formet hjørnegård (ark. Johs. Th. Westbye) øst for Thereses gate byggemeldt 1914, med loftsetasje innredet senere på 1900-tallet. Fire etasjer i rød tegl som er pusset i første og fjerde, upusset i andre og tredje. Brukket hjørne som er ganske bredt. Listeført. 88  Ullevålsveien 88|100px|bottom  Listeført boliggård oppført 1913. Tre etasjer samt mansardetasje. Bygget har fire fløyer med tre oppganger (A–C), dels rundt et tun mot Stensgata. 89  Ullevålsveien 89|100px|bottom  Hjørnegård vest for Thereses gate oppført i siste kvartal av 1800-tallet. Fire etasjer i pusset tegl (kvaderpuss i første) samt tilsynelatende senere innredet loftsetasje. Brukket hjørne med balkonger i tre etasjer. Nyrenessanse. Listeført. 91  Ullevålsveien 91|100px|bottom  Listeført boliggård fra første halvdel av 1900-tallet. Fire etasjer med pusset fasade. 93  Ullevålsveien 93|100px|bottom  Boliggård oppført i siste kvartal av 1800-tallet. Fem etasjer i pusset tegl (kvaderpuss i første) samt loftsetasje. Listeføringen omfatter både gården mot gaten (93A) og fjøset/stallen i bakgården (93B). 94  Ullevålsveien 94|100px|bottom   Boligblokk langs stikkvei nord for Ullevålsveien. 4 1/2 etasjer med pusset fasade. To oppganger med nr. 94A og 94B. 95  Ullevålsveien 95|100px|bottom  Bolig- og forretningsgård (ark. Lars Backer og Hagbart Nielsen) oppført 1928–29 på hjørnet øst for Stensgata. Fem etasjer med pusset fasade. Brukket hjørne med markert forhøyning. Funksjonalisme. Forretninger i gateetasjen. 96  Ullevålsveien 96|100px|bottom  Boligblokk et stykke nord for Ullevålsveien, dels langs Sognsveien. Fire etasjer samt loftsetasje. Seks oppganger med nr. 96A–96F. 97  Ullevålsveien 97|100px|bottom  Listeført boliggård på hjørnet vest for Stensgata oppført 1899–1904. Fire etasjer i pusset tegl (kvaderpuss i første) samt loftsetasje og kjeller. Her bodde en jødisk familie der to av barna, Esther og Harry Isodor, ble deportert med DS «Donau» og drept i Auschwitz i 1942, mens eldstesønnen hadde utvandret til USA og resten av familien kom seg over til Sverige. To snublesteiner er satt ned i fortauet utenfor. 98  Ullevålsveien 98|100px|bottom  Rekkehus (ark. Mellbye Arkitektur) i fire etasjer langs en stikkvei nord for Ullevålsveien. Fem leiligheter med adresse 98A–E. Nominert til Oslo bys arkitekturpris for 2019. 100  Ullevålsveien 90B|100px|bottom  Dette lille huset med delvis valmet tak står på det som var gården Adamstuens grunn, og skal være eneste gjenværende bygg fra den. Antas å være oppført ca. 1840, og skal ha vært skysstasjon og bevertningssted, senere portnerstue. Hadde tidligere nr. 90B. Listeført. I bakgården (nå med nr. 106, tidl. 90) står «Villa Medicin». 106  Ullevålsveien 106|100px|bottom  I bakgården bak nr. 100 står et større hus, «Villa Medicin» (ark. N.S.D. Eckhoff), oppført 1893 for medisinaldirektør Gotfred Eugen Bentzen. Hadde tidligere nr. 90. Karakteristisk sveitseraktig hus der det østvendte fremskutte verandapartiet med store glassflater er dominerende. Listeført sammen med nr. 100, og listeføringen omfatter også et hønsehus nordøst for våningshuset. 107  Ullevålsveien 107|100px|bottom  Boliggård (ark. Einar Fjoran) oppført 1933. Fem etasjer med pusset fasade samt underetasje mot Ullevålsveien, en etasje lavere mot Pilestredet, der bygget er vegg i vegg med Fagerborg skole. Typisk 1930-tallsfunkis med avrundet hjørne. 108  Ullevålsveien 108|100px|bottom  Her lå tidligere en villa fra rundt 1900. OBOS-blokk (ark. Jens Selmer og Preben Krag) i Øvre Adamstuen borettslag oppført 1981. Hadde tidligere nr. 92. Fem etasjer med en god del rød tegl i fasaden. Blokken ligger langs en stikkvei nordover fra Ullevålsveien og har seks oppganger (A–F). 109  Ullevålsveien 109|100px|bottom  Her stod tidligere en trevilla. Dagens boliggård (ark. Andreas Nygaard) ble oppført i 1939. Fem etasjer med rød tegl i fasaden. 110  Ullevålsveien 110|100px|bottom  Boliggård (ark. Reidar Johnsen) oppført 1942. Tre etasjer med rød tegl i fasaden. Lange balkonger. 111  Ullevålsveien 111|100px|bottom  Her på hjørnet ved Fagerborggata stod tidligere en trevilla. Dagens boliggård (ark. Ernst Motzfeldt) ble oppført i 1934. Fem etasjer samt høy kjelleretasje med rød tegl i fasaden. Lange balkonger i de to øverste etasjene. 112  Ullevålsveien 112|100px|bottom  Her lå i sin tid hovedbølet på Adamstuen. Nåværende boliggård (ark. Reidar Johnsen) oppført 1947. Tre etasjer med til sammen 18 leiligheter. 113  Ullevålsveien 113|100px|bottom  Her mellom Kirkeveien og Fagerborggata stod i sin tid en sveitservilla som huset Emmas barnehjem. Nåværende bolig- og forretningsgård (ark. Thorvald G. Frost) ble oppført i 1928. U-formet bygg i fem etasjer, dels med pusset fasade. Butikker i gateetasjen. Listeført. 114  Ullevålsveien 114|100px|bottom  Ved krysset med Kirkeveien var det bensinstasjon i en årrekke. Ullevold Benzinstation ble tegnet av Sigurd Brænne og oppført i 1938. Esso-stasjonen ble i 1970-årene revet og erstattet med en ny stasjon som så ble revet i 2013. 116  Ullevålsveien 116|100px|bottom  Villa Fjeldet, sveitservilla i halvannen etasje oppført 1882 for fabrikkeier Hans Christian Gregersen. Hovedhuset har nr. 116A og annekset 116B. Disse er listeført, og hageanlegget er inkludert i oppføringen på Kulturminnesøk. 117  Ullevålsveien 117|100px|bottom  Vestre Aker kirke (ark. Heinrich Ernst Schirmer, innviet 1855) 117B  Ullevålsveien 117|100px|bottom  Vestre Aker menighetshus

 Referanser 
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 11 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 39 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 47 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Jugendstil i Oslo: Ullevålsveien 48 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 51 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 52 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 54 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitekter: Ivar Cock (1861–1905)  (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 60 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Bolteløkken allé 11 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 65 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 67 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 69 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 71 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo: Ullevålsveien 85 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: «Adamstuen», Ullevålsveien 90 (Arkitekturhistorie.no)

Oslo bys arkitekturpris 2019, s. 90.

Voldsom brann i St. Hanshaugen-bygård (Avisa Oslo, 23. februar 2024)

Oslo byleksikon: Frydenlund (løkke)
Oslo byleksikon: Ullevålsveien

Bolig.ai i forbindelse med leilighetssalg

Oslo Museum: Ullevålsveien på Sankthanshaugen anno 1966 (Digitalt museum)

Oslo gårdkalender, s. 331.
Oslo gårdkalender, s. 332.
Oslo gårdkalender, s. 333.
Oslo gårdkalender, s. 334.
Oslo gårdkalender, s. 335.
Oslo gårdkalender, s. 336.
Oslo gårdkalender, del 2, s. 83.

Kristiania Opmaalingsvæsen: Kart over Kristiania 1900, kartblad 5 (Oslo byarkiv)
Oslo oppmålingsvesen: Kart over Oslo 1940, kartblad 5 (hos Oslo byarkiv).

Kulturminnesøk har avvikende årstall og arkitektattribusjon.

Lokalhistoriewiki: Reidar Sveaas

Mandag kveld på menighetshuset (Vestre Aker menighet)

Lars Backer i Norsk kunstnerleksikon
Ludwig Zapffe i Norsk kunstnerleksikon.

Se også Lokalhistoriewiki om antikvariatet, som ble nedlagt i 2014, jf. Osloby.
Ifølge flere meglere, f.eks. OOS, DNB Eiendom og bolig.ai.
Ifølge bolig.ai
USBL: Ullevålsveien 63
Byantikvaren (Kulturminnesøk) daterer gården til siste halvdel av 1900-tallet, men den er ikke tatt med på kart fra 1900. Derimot figurerer den på kart fra 1940. Stilen er dessuten mer i retning funkis, hvilket skulle tilsi ca. 1930-tallet. Altertativt måtte fasaden ha blitt forenklet etter at gården var oppført.

 Litteratur 
 Oslo byleksikon: Ullevålsveien


 Eksterne lenker 
 Lokalhistoriewiki: Ullevålsveien

Kategori:Veier i Oslo
Kategori:Veier i bydel St. Hanshaugen
Kategori:St. Hanshaugen
Kategori:Veier på Lindern (delområde)
Kategori:Adamstuen
Kategori:Valleløkken