Intuisjon

Intuisjon er en umiddelbar forståelse, innsikt eller fornemmelse av en sak eller situasjon, uten hjelp av refleksjon, erfaring eller resonnement. Intuisjon er således ofte betraktet som en form for indre erkjennelse, tidvis vurdert som virkelig klarhet eller forståelse. Tilfeller med intuisjon er preget av stort mangfold; imidlertid er de prosesser hvor de skjer, vanligvis ukjent for tenkeren i motsetningen til rasjonell tenkning.

Intuisjon gir synspunkter, forståelse, bedømmelser, eller overbevisninger som vi ikke i alle tilfeller kan verifisere empirisk eller rettferdiggjøre rasjonelt. Av denne grunn har det ikke bare være et psykologisk studie, men også et emne av interesse for filosofi, ulike religioner og esoteriske tenkning, foruten en vanlig emne innenfor skjønnlitteraturen. Steinfels, Peter (13. juli 1996): «Beliefs», The New York Times Høyre hjernehalvdel er i alminnelighet assosiert med intuitive prosesser som estetikk eller generelt med kreative anlegg. «Converting Words into Pictures» , Reading Comprehension Guide, Academic Support.«Left/Right Processing» . Frank.mtsu.edu. «Right-Brain Hemisphere». Psychology.jrank.org Derimot har en del forskere utfordret og bestridt at intuisjon er assosiert med nyvinninger i vitenskapelig oppdagelser. Holton, Gerald; Elkana, Yehuda (juli 1997): Albert Einstein: Historical and Cultural Perspectives, Dover Publications, , s. 97. Sitat: «The workings of intuition transcend those of the intellect, and as is well known, innovation is often a triumph of intuition over logic.»

Et skille kan trekkes mellom intuisjon og det liknende konseptet innsikt, hvor innsikt er å plutselig forstå den logiske sammenhengen mellom et problem og løsningen.Lieberman, M.D. (2000): «Intuition: A Social Cognitive Neuroscience Approach»  (PDF) i: Psychological Bulletin, 126 (1), 109–137 DOl: 10.1037//0033-2909.126.U09 Intuisjon innebærer ingen forståelse av den logiske sammenhengen, men er mer en følelse av hva man mener er riktig, uten å kunne forklare beslutningen. Intuisjon kan betraktes som en intern radar som sørger for å gi oss viktige beskjeder.

 Intuisjon i filosofien 
I Immanuel Kants filosofi, og kritikk av den rene fornuftKant: Kritik der reinen Vernunft (1781) skilles det mellom numen (noumenon) og fenomen (fenomenon). Enkelt kan en med Kant si at fenomenene er det som sinnet observerer med sansene, mens numen er intuisjonens objekt; det som fornemmes uten sansenes hjelp.Intuisjon er et begrep uten klart innhold. Flere har ment at intuisjon ga grunnlag for sikker viten. Nå anses ikke det lenger like sikkert. 

 Intuisjon som ekspertise 
Et syn på intuisjon er at det er ekspertise innenfor et felt, formelt eller uformelt, basert på tidligere erfaring. Lang tids erfaring fører til læring av gjenkjenning av mønstre som danner maler (templates) – ansamlinger av detaljer ved situasjonen eller problemet.Gobet, F. & Chassy, P. (2009): Expertise and Intuition: A Tale of Three Theories. Minds & Machines, 19, 151–180. DOI 10.1007/s11023-008-9131-5 Ved å samle detaljene i maler trengs mye mindre analyse, og prosessen fram til en løsning går langt raskere. Dette gjør også prosessen ubevisst, ettersom den automatisk følger innlærte mønstre. Dette fører til holistisk- heller enn lokal prosessering; eksperten danner et helhetlig bilde raskt, heller enn individuell analyse av alle detaljer.Crossan, M.M., Lane, H.W, & White, R.E. (1999): «An Organizational Learning Framework: From Intuition to Institution» i: The Academy of Management Review, 24 (3), 522–537. URL: http://www.jstor.org/stable/259140

 Medfødt evne 
Dette synet er relatert til den automatiske analyseprosessen omtalt i forrige avsnitt, men handler mer om det som ofte omtales som kvinnelig intuisjon. Som med intuisjon generelt er dette et omtalt og myteomspunnet tema. Moderne forståelse av dette fenomenet er at det har et biologisk/evolusjonært fundament.Pease, A. & Pease, B. (1999): Hvorfor menn ikke kan lytte og kvinner ikke kan lese kart. Hvordan vi er forskjellige og hva vi kan gjøre med det. Oslo: J.W. Cappelens Forlag AS. Konkret har det å gjøre med biologiske forskjeller mellom menn og kvinner, hvorav kvinners sanseapparat, samt hjernestrukturer, er mer spesialisert for å oppfatte detaljer i sosiale situasjoner, samt små variasjoner og forandringer i atferd hos andre mennesker. I tillegg antas det at kvinner har høyere sensitivitet for små emosjonelle tegn og ikke-verbal kommunikasjon (kroppsspråk). Dette er imidlertid et omdiskutert tema, og forskning har også funnet ingen kjønnsforskjeller i emosjonell sensitivitet.«Where Is Women's Intuition? Women don't have more empathic ability; they just try harder», Psychology Today 28. januar 2009

 Psykologisk forskning 
Nevropsykologiske studier av intuisjon har gjerne tatt utgangspunkt i intuisjon som en form for problemløsningsaktivitet under bevissthetsnivå, i likhet med intuisjon som ekspertise eller medfødt evne. En studie av David Lieberman forbinder intuisjon med implisitt læring.Lieberman, M.D. (2000): «Intuition: A Social Cognitive Neuroscience Approach» i: Psychological Bulletin, 126 (1), 109–137 DOl: 10.1037//0033-2909.126.U09 Lieberman foreslår at hjerneområdene caudate og putamen i basalgangliene i hjernen er involvert i både intuisjon og implisitt læring. Basalgangliene er slik involvert i automatisering av responser, mønstergjenkjenning i møte med problemstillinger, og andre prosesser hvor informasjonsprosessering og problemløsning er automatisert (derav relatert til ekspertise). Ettersom prosessen ikke involverer bevisst analyse, blir den heller ikke tilgjengelig for bevisstheten. Personen får derfor i stedet en følelse av hva som er riktig, uten å kunne forklare hvorfor. 

Nyere forskning viser at noen ganger kan intuisjon være vel så bra som bevisst gjennomtenkning og planlegging når vi skal gjennomføre en oppgave.  Det er oppgavens struktur som avgjør hvordan vi bør gripe den an: Jo mer komplisert og jo dårligere strukturert en oppgave er, jo mer egner den seg for intuitive løsninger. Vi bruker ulike deler av hjernen på bevisst planlegging og på intuisjon. Intuisjon er en egen måte å bruke hjernen på for å komme til en avgjørelse i komplekse spørsmål. En nyere definisjon på intuisjon som en del forskere bruker, er «følelsesmessig ladete vurderinger som fremkommer gjennom raske, ikke-bevisste og helhetlige assosiasjoner", dvs. at følelser trekkes inn i intuisjonsbegrepet. Det brukes om relativt raske vurderinger, trolig for å skille det fra rasjonell gjennomtenkning som krever litt tid. Antagelig bruker vi intuisjon langt oftere enn vi selv er klar over. Forskning peker på at intuisjon i noen tilfeller kan være like bra som, og i enkelte tilfeller bedre enn, mer analytisk tenkning. Intuisjonsnettverket i hjernen involverer hjernebarkens øyområde (insula) og fremre belte-område langs hjernens midtlinje (fremre cingula), mens gjennomtenkningsnettverket brukes om særlig tre områder: midtre pannelapp, nedre isselapp og et område som ligger langs midtlinjen, rett foran synsbarken: precuneus.

Intuisjon som spirituelt fenomen

Det meste av moderne forskning anser intuisjon for å være underbevisst prosessering av informasjon og problemløsning uten bevisst analyse. Anskuelsen av intuisjon som noe spirituelt har imidlertid en lengre tradisjon. Dette perspektivet beskriver intuisjon som glimt av kunnskap fra den guddommelige sfære – man blir i et øyeblikk «opplyst», i de øyeblikk man er åpen for dette.Aurobindo, S. (2006): The Life Divine. Twin Lakes, USA: Lotus Press Dette beskrives som muligheter til å nærme seg den spirituelle delen av virkeligheten, og øke bevisstheten. Intuisjon er her ansett som direkte kunnskap om verden og vår eksistens, og er slik overlegen analytisk kunnskap. Grunnet vanskeligheten med å forske på intuisjon per denne definisjonen, har den blitt lite fremtredende i moderne forskning. Det er imidlertid forskere som anvender denne anskuelsen av intuisjon, deriblant psykologer som del av deres terapi.Vaughan, F.E. (1979): Awakening Intuition. New York, USA: Anchor Books.

 Intuisjon på arbeidsplassen 
Intuisjon har i senere tid blitt et populært tema innenfor feltet beslutningstaking i bedrifter . Det har blitt vist at gode bedriftsledere ofte tar avgjørelser basert på intuisjon. En analyse identifiserte 6 forskjellige perspektiver på intuisjon innenfor dette feltetBehling, O. & Eckel, N. L. (1991): «Making Sense out of Intuition» i: The Executive, 5 (1), 46–54.: Det disse perspektivene, tross sine forskjeller, har til felles er at de viser til en rask, tilsynelatende automatisk beslutningsprosess som er vanskelig å forklare bakgrunnen for. Diskusjonen går derfor mer på hvor disse «magefølelsene» kommer fra – tillært, medfødt, eller fra den overnaturlige sfære. Ifølge Erik LerdahlLerdahl, Erik (2007): Slagkraft. Håndbok i idéutvikling. Gyldendal forlag. er intuisjon tett forbundet med kreativitet, der intuisjonen kan være forløperen til en ny idé, der man fornemmer at «her er det noe». Intuisjonen trenger ikke å være riktig, den kan også være feil. Studier viser at kreative mennesker har lært seg å lytte til sin egen intuisjon som ofte har ledet til gode løsninger, og forbinder intuisjonen som noe positivt.

I tillegg til studier på intuisjon hos bedriftsledere har det blitt forsket på innen andre yrker, som en studie av Robbie Davis-Floyd Elizabeth Davis av jordmødre og deres bruk av intuisjon under arbeidet.Davil-Floyd, R. & Davis, E. (1996): «Intuition as Authoritative Knowledge in Midwifery and Homebirth» i: Medical Anthropology Quarterly, 10 (2), 237–269 De fant at det var utbredt bruk av intuisjon blant jordmødrene, tross deres omfattende bruk av teknisk utstyr og bevisste kunnskap rundt prosedyrer i forbindelse med barnefødslene. Jordmødrene anså deres intuitive avgjørelser som en viktig del av utførelsen av yrket. Forfatterne Davis-Floyd og Davis foreslår at intuisjon er et oversett og undervurdert fenomen i dagens moderne og teknokratiske samfunn.

 Fotnoter 

 Se også 
 Intuitiv tenking

 Referanser 

Kategori:Vitenskapsteori
Kategori:Mentale prosesser