Laura Gundersen

Laura Sofie Coucheron Gundersen (født Svendsen 27. mai 1833 i Bergen, død 25. desember 1898 i Kristiania) var en norsk skuespiller.Nordisk familjebok , Gundersen, Laura Sofie Coucheron

 Liv og virke
Bakgrunn
Laura Gundersens foreldre, Jacob Buchmann Svendsen (1792–1840) og Beate Marie Coucheron (1799–1837), døde begge tidlig, og hun ble oppfostret hos fremmede.

Karriere
I 1849, 17 år gammel, kom hun til Christiania som korsanger i en gjestende italiensk teatertrupp. Hun ble som første norske ansatt ved det danske etablissementet Christiania Theater, og i 1850 debuterte hun som Regisse i den romantiske tragedien Svend Dyrings hus med tekst av Henrik Hertz og musikk av Henrik Rung. Hun var ved  Christiania Theater størstedelen av karrieren, bare avbrutt av et engasjement ved det  Bjørnstjerne Bjørnson-ledede Møllergatens Teater i 1870 til 1872.

En periode var Gundersen forlovet med politikeren Ole Richter, men hun giftet seg i 1864 med skuespilleren Sigvard Gundersen fra Kristiansand. Ekteparet er gravlagt sammen på Vår Frelsers gravlund i Oslo. 

mini|upright|left|Laura Gundersen ca. 1880-1885. Oslo bymuseums samlinger
mini|upright|Sigvard og Laura Gundersens grav på Vår Frelsers gravlund i Oslo
Ved Christiania Theater spilte Gundersen en rekke store roller i klassiske tragedier og romantiske dramaer, og ble regnet som landets største scenekunstner.  Hun skapte flere minneverdige roller i dramaer av Shakespeare, Ibsen, Goethe og  Bjørnson. Blant annet urfremførte hun Bjørnsons melodrama Bergljot til musikk av Edvard Grieg på Christiania Theater 1885.

 Ettermæle 
Gundersens danskinspirerte, romantiske spillestil gikk etter hvert ut på dato, og hun fikk færre roller da teateret orienterte seg mot en mer realistisk, «norsk» stil. Hun forsøkte å finne fram til en norsk, kvinnelig spillemåte, et arbeid som Johanne Dybwad gjenopptok på 1900-tallet. 

Det finnes en Laura Gundersens gate både i Oslo og i Bergen.

 Æresbevisninger og utmerkelser 
I 1875 feiret Laura Gundersen sitt 25-årsjubileum som skuespiller. I den anledning ble hun tildelt den svensk-norske kongelige medaljen «Litteris et Artibus». En portrettbyste av Laura Gundersen ble i 1880 avduket i foajeen på Kristiania Teater.

 Litteratur 
 Christian Krohg: 12 af vore samtidige, Kristiania, 1895. 

 Referanser 

 Eksterne lenker 

  Bilde av Laura Gundersen, Oslo Museums Byhistorisk samling

  Henrik Ibsens skrifter, ibsen.uio.no

Kategori:Norske skuespillere
Kategori:Personer begravet på Vår Frelsers gravlund
Kategori:Personer fra Bergen kommune