Marinejegerkommandoen

Marinejeger­kommandoen (forkortet MJK) er Forsvarets maritime spesialstyrke.

Avdelingen har vært i Afghanistan flere ganger og har opparbeidet seg betydelig kompetanse og erfaring fra sine oppdrag der, de har også deltatt i operasjonen i Adenbukta for å bekjempe piratvirksomhet. MJK står i nasjonal kontraterrorberedskap for å kunne bistå politiet ved behov, og er kontinuerlig i beredskap for internasjonale operasjoner.

 Organisasjon 
mini|Draken – MJKs nye hovedsete i Jegerbukten på Haakonsvern. Her lokaliseres undervisningsfasiliteter, flerbrukshaller, kontorer og lagre for kommandoens utrustning, kjøretøy og båter.
MJK utgjør sammen med Forsvarets spesialkommando (FSK) de to spesialenhetene i Forsvarets spesialstyrker, som leder og videreutvikler disse to enhetene.

MJK selekterer og utdanner marinejegere til avdelingens kampskvadroner. I tillegg selekteres og utdannes spesialbåtoperatører. Spesialbåtoperatørene er ofte ansvarlig for innsetning av marinejegere, men løser også selvstendige oppdrag.

Avdelingen har hovedsete i Jegerbukten ved Haakonsvern orlogsstasjon cirka 10 km sørvest for Bergen, samt treningsbase ved Ramsund orlogsstasjon cirka 50 km sør for Harstad. MJK hadde i 2011 mellom 50 og 60 operatører, med et mulig tillegg av flere selekterte operatører under opplæring og/eller et ukjent antall spesialbåtoperatører, ettersom cirka 150 personer var ansatt ved MJK i 2012 samtidig som det da var nesten like mange ansatte fra konvensjonelle avdelinger som selekterte operatører. I oktober 2016 hadde MJK anslagsvis 160 årsverk, som av økonomiske årsaker ble redusert til cirka 145 i januar 2017.

Per 2012 var MJK organisert med stab og seks skvadroner:

 MJK stab – personell bestående av operatører og ikke-operatører inkludert kvinner.
 Alfa – kampskvadron, operativ beredskapstropp for marinejegere, spesialisering av marinejegere.
 Bravo – kampskvadron, treningstropp for marinejegere, spesialisering av marinejegere.
 Etterretningsskvadronen (usikkert skvadronsnavn) – spesialovervåkning og informasjonsinnhenting, primært marinejegere.
 Echo – spesialbåtskvadron for spesialbåtoperatører og deres fartøyer.
 Lima – støtte og logistikk, i tillegg til Combat Service Support (CSS) ved operasjoner, inkluderer vernepliktige soldater.
 Treningsskvadronen (tidligere Treningssenteret i MJV) – ansvar for seleksjon og utdanning, lokalisert i Ramsund.

 Historie 

Marinejegerkommandoens historie går tilbake til andre verdenskrig. Marinen utdannet froskemenn fra 1953, og delte utdannelsen i to fra 1968: minedykkere og marinejegere. Marinejegerlaget skiftet navn til Marinejegerkommandoen i 1992. MJK forble organisert i Sjøforsvaret frem til Forsvarets spesialstyrker ble opprettet 1. januar 2014.

 Operasjoner 
 Nasjonal og internasjonal beredskap  
Fra og med 1. august 2013 er MJK inkludert i nasjonal kontraterrorberedskap sammen med Beredskapstroppen og FSK. MJK deltar derfor på den årlige kontraterrorøvelsen Gemini sammen med oljeselskaper, operatørselskaper, Petroleumstilsynet, politiet og politiets sikkerhetstjeneste (PST), hvor hovedformålet er å øve på Forsvarets oppdragsløsning til støtte for politiet. Avdelingen er også på kontinuerlig beredskap for internasjonale operasjoner.

 Støtte til Kystvakten 
Både FSK og MJK har flere ganger blitt klargjort for å støtte Kystvakten i nasjonal episode- og krisehåndtering grunnet gjentatte hendelser i forbindelse med ulovlig fiske, og aksjoner fra Greenpeace og Sea Shepherd. MJK etablerte en frivillig beredskap i sommerperiodene på 1990-tallet, slik at marinejegere var tilgjengelige og kunne innsettes ved behov for bording, og minst to sesonger var de embarkert Kystvakten. Marinejegerne samarbeidet med Tollvesenet i perioden 1996-1997 slik at undersøkelser kunne bli foretatt som ledd i norsk suverenitetshevdelse til sjøs. Kystvaktloven fra 1997 har gitt Kystvakten begrenset politimyndighet og inspeksjons- og kontrollmyndighet samt rett til å iverksette tvangstiltak. Loven utvidet dessuten rettsområdet slik at Kystvakten fikk myndighet til også å dekke kystfarvannene innenfor territorialgrensen. Forsvarets spesialstyrker støtter Kystvakten ved særlig vanskelige og sensitive oppdrag.

 Elektron-saken 
Da det russiske fiskefartøyet «Elektron» seilte fra norsk farvann mot Russland i 2005, med to norske kystvakt-inspektører om bord, ble i overkant av ti marinejegere fløyet ut til et par av de totalt fire kystvakt-fartøyene som fulgte Elektron. Grunnet usikkerhet om lasteevnen og rekkevidden til de disponible kystvakt-helikoptrene, bølgehøyder på 8–10 meter og konstant storm med orkan i kastene, ble det ikke vurdert hensiktsmessig å borde fiskebåten i overfarten mot Russland. Elektron ble senere erklært som en privat miljøsynder og dømt, og forholdet mellom Norge og Russland forble upåvirket.

miniatyr|Marinejegervingen

 Internasjonalt 
Offentliggjorte kilder strides om hvorvidt MJK deltok i internasjonale operasjoner under den kalde krigen, men fra deltakelsen i Afghanistan-krigen er internasjonale operasjoner blitt en del av hverdagen ved MJK. MJK har deltatt i operasjoner ledet av både USA, NATO og EU.

 Vietnam 
Flere ulike kilder peker på at froskemenn/marinejegere, og/eller tidligere froskemenn/marinejegere, bidro som båtførere og/eller båtfører-instruktører for landsetting av amerikanske soldater under Vietnamkrigen.

 Balkan 
NATO overtok ansvaret for det internasjonale militære engasjementet på Balkan etter FN i desember 1995, og utvalgt personell fra MJK og FSK løste oppdrag på Balkan i siste halvdel av 1990-årene. Nato organiserte spesialstyrkeoperatørene gjennom Combined Joint Special Operations Task Force (CJSOTF) hovedkvarteret, lokalisert i Sarajevo som del av Stabilisation Force (SFOR) hovedkvarteret, og her tjenestegjorde stabsoffiserer fra begge de norske spesialstyrkene.

Oppdragene inkluderte beskyttelse av viktig personell og infrastruktur, men også virke som liaisoner og rådgivere som Joint Commision Observers (JCO). JCO-oppdraget var den første skarpe utenlandsoperasjonen Norge hadde i en ren spesialstyrkerolle etter 1945. JCO-oppdragene innebar å opprette og formidle kontakt mellom vanskelig tilgjengelige beslutningstakere hos de ulike partene, og i tillegg å videreformidle informasjon om disse til eget hovedkvarter. Marinejegerkommandoen ledet JCO-oppdraget i 18 måneder fra tidlig i 1999, og personellet inngikk i laget fra 3 til 12 måneder og besto hovedsakelig av marinejegere. Det norske JCO-lagets ansvarsområde var i den serbiske delen av Bosnia, og Bosnia-serberne ble naturligvis svært mistenksomme og fiendtlig innstilt mot de allierte spesialstyrkene. Nordmenne klarte å overkomme dette ved kløktig opptreden og god hjelp av serbernes takknemlighet for norsk støtte til serbiske krigsfanger i Norge under 2. verdenskrig. JCO-oppdragene viste seg gjentatte ganger avgjørende i å hindre episoder som kunne ført til åpen konflikt. Erfaringen fra JCO-oppdragene tilsa økt fokus på operatørutdanning som dekket mellommenneskelige forhold som kommunikasjon, konfliktløsning og gruppe-utvikling. I dette lå også et klart ønske om at spesialstyrkeoperatørene så eldre ut og selv hadde betydelig livserfaring.

 Afghanistan 

Etter terrorangrepene mot USA 11. september 2001 deltok MJK i krigen i Afghanistan gjennom den amerikanskledede Operation Enduring Freedom (OEF), det NATO-ledede International Security Assistance Force (ISAF), og gjennom NATO-operasjonen Resolute Support (RS). MJKs langvarige tilknytning til ubåtvåpenet medvirket til at en marinejeger også deltok sammen med en norsk ubåt i NATO-operasjon Active Endeavour (maritim overvåkning og kontroll i Middelhavet etter terrorangrepene 11. september 2001). MJK mistet sin første operatør i strid (Trond Bolle) under Afghanistan-krigen.

 Adenbukta 
Tidlig på 1990-tallet bisto MJK-sjefen med undervisning og testing av marinens bordingslag fra det norske fregattbidraget til NATO og det vestlige EUs Operation Sharp Guard i Adriaterhavet. Fra august 2009 opererte Sjøforsvarets fregatt KNM «Fridtjof Nansen» sammen med MJK over en 6-måneders periode i EU-operasjonen Navfor Atlanta. Både spesialbåtoperatører og marinejegere deltok, og hadde med seg to RHIB-fartøy med toppfart over 60 knop, i tillegg til to reservebåter. Oppdraget var å hindre piratvirksomhet i området, og operatørene fungere som fremskutt sensor for fregatten for å oppnå situasjonsoversikt i farvannene hvor pirater opererte om side med småbåter, lokale fiskere, handelsfartøy og fartøy som transporterte mat for FN-prosjektet World Food Program. Blant annet seilte MJK-operatørene 35 000 nautiske mil, utførte over 100 eskorteoppdrag, over 100 inspeksjoner av mistenkelige skip og båter, var direkte involvert i å avverge tre piratangrep og bidro til redning av ni skipbrudne. I perioden 7. juni til 7. desember 2013 deltok Norge i Operasjon Ocean Shield, opprettet i 2008 med hensikt å beskytte sivil skipstrafikk mot piratvirksomhet utenfor Afrikas horn. Bidraget var fregatten KNM «Fridtjof Nansen», og oppdraget var som ved EU-operasjonen Navfor Atlanta å oppdage, avbryte og forhindre piratvirksomhet. Marinejegerkommandoen stilte da også med personell på fregatten, og et sanitetsbidrag var også til stede om bord for å ta vare på såret eller skadet personell.

 I media 
TV 2 lagde i 1993 et dokumentarprogram fra innsiden av enheten. Det resulterte i Svein Ove Søreides dokumentar i 1993.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Forsvaret.no: Marinejegerkommandoen 
 Forsvaret.no: Artikkel om opptak og seleksjon
 Bilder av MJK


Kategori:Spesialstyrker
Kategori:Jegeravdelinger
Kategori:Artikler i sjøfart-prosjektet