Steinhvelvbro

miniatyr|Denne broen i Ronda hører til de mere imponerende, og tok lang tid og flere menneskeliv å bygge
alt=|miniatyr|Rakotzbrücke, også kalt Djevelens bro, i Kromlau, Tyskland

En steinhvelvbro er en bro som blir båret av en eller flere underliggende trykkbue(r) – hvelv – laget av stein. De eldste steinhvelvbroene er tørrmurte ved at steinene ble nøye tilhugd og stablet inntil hverandre uten mørtel i fugene. thumb|left|Eksempel på tørrmuring fra Lunde bru En steinbjelkebro skiller seg fra steinhvelvbro ved at brospennet består av en steinhelle eller steinbjelke (eller flere brospenn etter hverandre for eksempel Terland klopp). En utkragingsbro (f.eks. Gamle Horndøla bru) er en mellomform ved at murte utkraginger på begge landkarene korter inn spennet som må dekkes av hel steinhelle samtidig.http://snl.no/bro lest 12.10.2013. Det var særlig tidlig på 1900-tall det ble bygget mange broer av denne type, men rundt 1930 tok betongkonstruksjoner nesten helt over. Mange over 100 år gamle steinhvelvbroer på norske veier og jernbaner er fortsatt i bruk. Åros bru var 1999 den første steinhvelvbro oppført på 60 år i Norge. 

Solkanbroen (jernbane) i Slovenia og Manshui-broen ved Luoyang (Kina) er med henholdsvis 85 og 90 meter spenn blant de lengste bygget av naturstein. De lengste steinhvelvbroene i Norge er Orkla bru (Dovrebanen) med hovedspenn på 60 meter og Skodjestraumen bru på 59 meter. Pont de la Libération i Villeneuve-sur-Lot (Frankrike) har et 96 meter langt spenn sammensatt av betongblokker uten armering.

 Teknikk 
Ved bygging av moderne steinhvelvbroer på 1900-tallet ble det lagt vekt på stein med god styrke (bruddstyrke og trykkspenning) og bestandighet, og transportavstander på opp mot 10 km var vanlig for å finne egnet stein. Ved tørrmuring måtte steinen hugges nøyaktig til, men ved fugede konstruksjoner kunne det være billigere å bruke mer mørtel enn å finpusse overflatene. En fordel med tørrmur er at alt vannet dreneres og det er minimal fare for frostsprenging. Tørrmur av ubearbeidet naturstein ble brukt fra de eldste tider til omkring 1880 (blant annet Lunde bru fra 1829, med ett spenn på 21,2 meter og Geirangervegen), mens tørrmur med tilhugget stein ble i Norge brukt til omkring 1900 og tåler spennvidder opp til 20 meter. Tilhugget stein med mørtelfuger tåler spennvidder på opp mot tre ganger så mye som tørrmur. Hvelvbuen ble oppført på et stillas av tre og overføring av belastning fra stillas til steinhvelv var krevende arbeid som krevde stor nøyaktighet. Steinhvelvbroer tåler en del vertikale trykkrefter og litt skjærkrefter, men tåler derimot lite eller ingenting av spenninger i form av horisontale krefter. Derfor utformes slike broer slik at de bestandig står under trykk, i den grad dette er mulig.  
For alle steinbygde buebroer av eldre dato var kronesteinene de viktigste. De satt øverst, var kileformet, låste konstruksjonen og tok belastningen fra begge sider. Over den bærende buen ligger overmuren, mens vederlag og kemper er buens anleggspunkt/opplager på hver side. Kempervinkel er vinkelen på buen der den støtter mot kemper. Brokarene på hver side ble ofte avsluttet med en kjegle mot terrenget. Steinene legges normalt i "forband" slik at det ikke blir gjennomgående fuger. Skodjestraumbruene har en uvanlig kombinasjon av hugget stein og teglstein. Pilhøyden er den vertikale avstanden mellom en horisontal linje mellom opplagrene og buens høyeste punkt.

 Steinhvelvbroer i Norge 

 Veibroer 
miniatyr|Middelalderbroen over Verzasca, Lavertezzo i Sveits
Det er omkring 282 steinhvelvbroer i Vegvesenets register for broer på det norske riks- og fylkesveinettet samt deler av de kommunale veiene. Skodjestraumen bru er med det hovedspenn på 59 meter den lengste steinhvelvbro i det norske veinettet.

I Norge strekker steinhvelvbroenes tidsalder seg fra begynnelsen av 1600-tallet til midten av 1900-tallet. Den eldste steinhvelvbroen vi kjenner til i Norge er trolig Smedbrua ved Kongsberg. Den ble bygd langs Norges første kjørevei mellom Kongsberg og Hokksund, Gamle Kongsbergvei anlagt under Christian IV fra 1624. Den nåværende Smedbrua ble oppført i 1767. Utover på 1900-tallet ble steinhvelvbroene gradvis utkonkurrert av betongbroene. Etter andre verdenskrig har det kun blitt bygd en eneste steinhvelvbro i Norge. Det er Åros bru i Rogaland, som er en ettspenns bro på litt over 20 meter. Den ble åpnet i 1999. 

+De eldste steinhvelvbroer på offentlig vei i NorgeStatens vegvesen/Jernbaneverket: Steinhvelvbruer. Håndbok nr 230. Utgitt 2002. Bro/sted  Fylke  Byggeår  Spenn (meter) Svanes  Rogaland  1700  3,5  Smedbrua  Buskerud  1767  8,0 Spenningsby  Akershus  1804    Eidsvold verk  Akershus  1810    Rise  Oppland  1828    Lunde  Oppland  1829  21,2a Helvetesbroen  Aust-Agder  1837    Hårr  Rogaland  1838   Skårs  Rogaland  1840  3,5 Sagåna gamle  Rogaland  1840   IseØstfold18423 spenn, 4,0 meter hverSokkatjøRogaland18422 spenn, 3,5 meter hver
aDen lengste tørrmurte steinhvelvbro med bare ett spenn.

+De største steinhvelvbroene i det norske veinettet. Bro  Fylke  Byggeår  Lengste spenn (m)  Antall spenn Skodjestraumen bru  Møre og Romsdal  1922  59  3 Tveitsund  Telemark  1918  50  1 Åmfoss  Aust-Agder  1914  41  2 Gulfoss  Sør-Trøndelag  1922  40  3 Eggjestraumbrua  Møre og Romsdal  1918  40  1 Merk  Sør-Trøndelag  1899  31  1 Lier  Buskerud  1913  30  1 Klosterfoss  Telemark  1903  30  1 Foss  Viken ?  1915  28  1 Folset  Telemark  1902  27  1Jori (opprinnelig bro sprengt 1940)Oppland1941251UlstadOppland1935251Faslefoss (sprengt 1940)Oppland1941251

 Jernbanebroer 
Steinhvelvbroer ble tatt i bruk på norske jernbaner fra 1882 (på Vestfoldbanen ved Farrisvannet. Denne delstrekningen er ikke lenger i bruk for tog). Opprinnelig ble det brukt mest broer av jern eller stål på norske jernbanestrekninger. Med Bergensbanens anlegg kom det et gjennombrudd for steinhvelvbroer.Håkon Gundersen: Samferdsel i Norge. Oslo: Samlaget, 1983. Dovrebanen og Raumabanen har de største steinhvelvbroene, men også Sørlandsbanen har tre steinhvelvsbroer (Kjeosen, Hengselva og Kolsetelva). Orkla bru (Dovrebanen) er med sitt hovedspennet på 60 meter er den lengste i Norge. Kylling bru på Raumabanen har et spenn på 42 meter og går 59 meter over elven, men Jora bru er den lengste med 54 meter hovedspenn. Den opprinnelige Svenkerud bru (Bergensbanen) på 44 meter ble ødelagt under krigshandlinger i 1940, og erstattet allerede i 1941 av en betongbro på samme sted. Begna bru på Roa–Hønefosslinjen er 216 meter lang og består av ti steinhvelv og er den med størst totallengde.

+De største steinhvelvbroene i det norske jernbanenettet. Bro  Banestrekning Byggeår  Lengste spenn (m)  Antall spenn Orkla bru  Dovrebanen 1916  60 1 Jora bru  Raumabanen 1918  54  1 Gulfossen Størenbanen  1918  46 1 Svenkerud (ødelagt 1940) Bergensbanen  1907  44  1 Kylling bru  Raumabanen 1923  42  1Kjeosen bruSørlandsbanen1927421StrandeelvaBergensbanen1904411

 Se også 
 Buebro

 Referanser 

 Eksterne lenker