Wergelandsveien (Oslo)

Wergelandsveien (1–29, 2) er en gate i Oslo. Den går fra Nordraaks plass langs Slottsparken til Parkveien. 

Gaten ble anlagt etter at Det kongelige slott ble oppført, som del av byvillaområdet Bak Slottet, og het opprinnelig Lille Parkvei. Den fikk sitt nåværende navn i 1864 og er oppkalt etter Henrik Wergeland (1808–1845), som  bodde i Grotten 1841–45 ved enden av gaten. 

 Utvalgte bygninger 
Wergelandsveien nummer 1 er et forretningsbygg tegnet av F.S. Platou og reist 
for Norges Brannkasse i tilknytning til nr. 3 som var oppført for samme firma og ved samme arkitekt. Den omfatter også Holbergs gate 25 og 27. Der bygningen ble reist, lå i perioden 1897 til 1977 Norges Brannkasses gamle bygning, som var tegnet av Heinrich Jürgensen og Bredo Greve. Inngangsportalen i klebersten fra denne bygningen er tatt vare på og gjenreist i Uranienborgveien 15.Oslo byleksikon side 630

Statens æresbolig for kunstnere, sveitserhuset Grotten, ligger i nummer 2. Det ble reist i 1841 som Henrik Wergelands hjem og er tegnet av Wergeland i samarbeid med Hans Ditlev Linstow. Villaen er lokalt listeført som kulturminne.Boligeiendom - Grotten - Wergelandsveien 2 i 
Riksantikvarens  kulturminnebase

I nummer 6 (tidligere 2b) ligger Grønnebergløkken, det eneste løkkehuset som fortsatt eksisterer i
Slottsparken. Dagens hus er fra 1808, påbygd i 1848, men det har røtter tilbake til 1700-tallet. Slottskommisjonen kjøpte mesteparten av løkken i 1845 i forbindelse med anleggelsen av Slottsparken.Oslo byleksikon side 222 Huset var fra 1848 til 1990-tallet bolig for Slottsforvalteren. I dag er huset hoffsjefbolig.

Nummer 5 er tegnet av Jørgen Berner og oppført som hybelhus i 1931. Grotten restaurant lå i kjellerlokalene i mange år. I 1991 ble bygningen gjort om til Slottsparken appartementshotell.

Lektorenes Hus ligger i nummer 15, bygget i 1958, arkitekt var Ragnar Nilsen. Fra 2003 til 2014 huset det Japans ambassade.<ref name="Japan">Japans ambassade i Oslo</ref> Opprinnelig lå Hans Ditlev Linstows privatbolig på tomten. Dette var oppført rundt 1846 og ble revet i 1955 for å gi plass til Lektorenes Hus.Oslo byleksikon side 631

I nummer 17 ligger Kunstnernes Hus hvor den årlige Høstutstillingen finner sted. Bygningen sto ferdig i 1930 og året etter fikk arkitektene Gudolf Blakstad og Herman Munthe-Kaas Houens fonds diplom for sitt arbeide. Bygningen er lokalt listeført som kulturminne.Kunstnernes Hus - Wergelandsveien 17 i Riksantikvarens  kulturminnebase

Wergelandsveien 21 er en bygård fra 1866 tegnet av Jacob Wilhelm Nordan. De første årene fungerte den som leiegård, senere har Diakonisseklinikken og Wergelandsveiens klinikk hatt tilhold her. Norges musikkhøgskole holdt til i bygget frem til 1989. Også nummer 21 er lokalt listeført som kulturminne.Wergelandsveien 21 i Riksantikvarens  kulturminnebase

I 23B ligger en bygård fra rundt 1865 oppført av Henrik Thrap-Meyer som egen bolig. Huset benyttes nå som kontorlokaler av Det norske Skogselskap og Finsk-norsk kulturinstitutt (siden 2012). 23B er lokalt listeført som kulturminne.Boligeiendom - Wergelandsveien 23 b i Riksantikvarens  kulturminnebase

Nummer 25 er en bygård oppført ved Johan Henrik Nebelong i 1847 som bolig for generalløytnant Johan Georg Ræder. I 1904 ble den gjort om innvendig for hoffmarkskalk Fredrik Rustad. Fungerer nå som kontorer. Huset er lokalt listeført som kulturminne.Boligeiendom - Wergelandsveien 23-25 i Riksantikvarens  kulturminnebase

I nummer 27 ligger en bygård fra 1864 tegnet av Thøger Binneballe. Den var først privatbolig, blant annet for statsminister Frederik Stang og deretter hans sønn Emil Stang, deretter leiegård inntil det militære sykehus flyttet hit. Senere hadde Rikshospitalets plastisk-kirurgiske avdeling tilholdt her frem til 1990.
I nyere tid har andre aktører hatt tilhold i bygningen, blant annet har administrasjonen for Studentsamskipnaden i Oslo hatt lokaler i huset.
Nummer 27 er lokalt listeført som kulturminne.Boligeiendom - Wergelandsveien 27 i Riksantikvarens  kulturminnebase

Litteraturhuset i Oslo ligger i nummer 29. Det er en tidligere skolebygning tegnet av Henry Fearnley Coll. Fra 1846 lå Johan Henrik Nebelongs privatbolig her. Fra 1880 var den i Knud Graahs eie og arvingene solgte den til Den nye lærerskole i 1918. Villaen ble revet til fordel for dagens bygning. Nummer 29 er også et kulturminne.Oslo lærerhøgskole i Riksantikvarens  kulturminnebase

 Galleri 

 Referanser 

 Litteratur 
 Knut Are Tvedt (red): Oslo byleksikon'', Kunnskapsforlaget 2010, ISBN 978-82-573-1760-7

 Eksterne lenker 


Kategori:Veier i Oslo
Kategori:Veier i bydel Frogner
Kategori:Henrik Wergeland
Kategori:Veier i Oslo oppkalt etter menn