Narkissos

Narkissos (gresk: Νάρκισσος, Nárkissos) var i gresk mytologi en jeger i Boiotia og kjent for sin fysiske skjønnhet. Han var også stolt og foraktet de som elsket ham. En av dem som forelsket seg i ham, var nymfen Ekho. Gudinnen Nemesis straffet hybris, merket seg Narkissos’ oppførsel. Da Narkissos så sitt eget speilbilde i et tjern, straffet Nemesis ham med å la ham forelske seg i det. Trollbundet stirret han på sitt speilbilde mens han visnet bort og døde. Den romerske dikteren Ovid har utvidet myten med flere detaljer. 

Narkissos er opphav til begrepet narsissisme, en psykisk tilstand karakterisert av stort oppmerksomhetsbehov, overdreven tro på egen betydning, manglende evne til å takle kritikk, og fravær av empati.<ref>[https://nhi.no/sykdommer/psykisk-helse/personlighetsforstyrrelser/narsissistisk-personlighetsforstyrrelse/symptomer «Narsissisme: Symptomer», nhi.no]</ref>

 Varianter av myten Se også EkhoI Ovids Metamorfoser, fullført 8 e.Kr., var Narkissos en ung mann fra byen Thespiai i Boiotia, sønn av elveguden Kifissos (en av Athens glemte elver«Kifissos», The buried rivers of Athens]</ref>) og fontenenymfen Liriope. I Nonnus' versjon var han derimot sønn av den vakre unggutten Endymion«Endymion» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 11. oktober 2025 fra  og månegudinnen Selene.<ref>[https://archive.org/stream/dionysiaca03nonnuoft#page/466/mode/2up 48.581 ff. Nonnus: Dionysiaca Narkissos ble beundret for sin skjønnhet av både menn og kvinner, men mislikt for sin arroganse. Nymfen Ekho,«echo (n.)», Online Etymology Dictionary</ref> en forhekset oreade (fjellnymfe) som bare kunne gjenta de siste ord av hva andre sa, fikk en dag øye på Narkissos i skogen. Hun prøvde å snakke med ham, men kunne bare gjenta hans siste ord. «Hvem der?» spurte han, «der?» svarte Ekho i samme toneleie. «Vis deg!» sa han irritert. «Deg!» svarte Ekho uten å vise seg for ham. Narkissos gikk lei av leken, og avviste henne. Hjerteknust og nedbrutt av lengsel, svant Ekhos hen og etterlot seg kun stemmen sin, som vi nå hører som ekko i fjell og skoger.«Narkissos», Theoi Project

Gudinnen Nemesis forbannet han, han skulle selv oppleve å elske noen han aldri kunne få, så neste gang han så sitt eget speilbilde i vannet, ville han bli forelsket i seg selv. Da han bøyde seg over vannet for å slukke tørsten, så han sitt eget speilbilde og ble øyeblikkelig forelsket i seg selv; men da han forsøkte å kysse sitt eget speilbilde, endte det med at han døde. På stedet vokste det opp ei lilje som ble oppkalt etter ham; enten som en pinselinje, velluktende hageplante med hvite blomster i narsissfamilien, Narcissus poëticus, og/eller en påskelilje, en prydplante med lysegule blomster, Narcissus pseudonarcissus.«narcissus», Bokmålsordboka

Narkissos er 16 år hos Ovid; i Calderóns 1600-talls versjon er han 11, i begynnende pubertet, og heter Segismundo. Ekho er hos Calderón ti år, ingen nymfe, men en jordisk pike bosatt i dalen der Segismundo vokser opp, isolert med sin ugifte mor Liriope, som av skam forbyr ham å gå langt fra hulen der de gjemmer seg. Som gjeterpike ble Liriope forført av vindguden Zefyr - og forlatt. Nå prøver hun å verne sin sønn mot verdens farer. Spådommen om sønnen advarer mot «en stemme og en skjønnhet», men da folk i dalen roper på Segismundo, flykter han sin vei. Han har forelsker seg likevel i Ekho som er blant dem som leter etter ham. Liriope liker ikke dette og heller ut gift på jorden der Ekho ferdes, slik at piken forhekses og bare kan gjenta andres ord. Like fullt vekkes Segismuno av hennes kjærlighet; men finner først seg selv ved å gi avkall på henne.Arne Worren: «Eros og Narcissus», Den platonske kjærlighetstanke gjennom tidene (s. 126-28), Gyldendal norsk forlag, 1974, ISBN 82-05-06258-7 

 Etymologi (ordbakgrunn) 
Navnet har usikkert opphav. Ifølge forskeren R.S.P. Beekes peker «endelsen [-ισσος] klart mot et førgresk ord.»Beekes, Robert S.P. (2009): Etymological Dictionary of Greek, Brill, s. 997. «Narkissos» er i botanikken navn på det som på norsk kalles påskeliljer, men det er uvisst om blomsten fikk navn etter myten, eller omvendt, eller om det er noen reell forbindelse mellom disse i det hele tatt. Plinius den eldre skrev at planten fikk navn etter sin duft (ναρκάω, narkao, «nummen»), ikke ungdommen. Det minner om gresk narko-, av narke, «nummenhet», jfr «narkose».<ref>[http://www.etymonline.com/index.php?allowed_in_frame=0&search=Narko «narco-», etymonline.com] Ordlikhet var en populær forklaringsmodell i antikken (se folkeetymologi).

 Narsissisme Se egne artikler om Narsissistisk personlighetsforstyrrelse og NarsissismeHistorisk sett var det den britiske sexologen Havelock Ellis (1859-1939)«Havelock Ellis» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 11. oktober 2025 fra  som først benyttet begrepet «Narkissos-lignende», da om med overdreven onani hvor en person ender med å bli sitt eget seksualobjekt.Millon, Theodore (2004): Personality Disorders in Modern Life (PDF) Ellis sendte en kopi av sin artikkel i 1898 til den tyske psykiateren Paul Näche, som i 1899 var den første som benyttet begrepet «narsissisme» i studiet av seksuelle avvik og i betydningen Selbstverlibtheit, «selvforelskelse».Shorter, Edward (2005): A Historical Dictionary of Psychiatry, Oxford University Press, s. 184

Otto Rank publiserte i 1911 den første psykoanalytiske artikkelen som særskilt diskuterte narsissisme, og knyttet det til forfengelighet og beundring av seg selv. Sigmund Freud leste Näches artikkel og benyttet begrepet narsissisme for første gang i 1905 i Tre essay om seksualitet (Drei Abhandlungen zur Sexualtheorie), hvor han kom opp med betegnelsen «narsissistisk libido». Han vendte tilbake til emnet i et essay i 1911 hvor han gjorde narsissisme til et avgjørende stadium i barndommens seksuelle utvikling. Han tok opp igjen begrepet i 1914, delvis som et svar for en diskusjon med Carl Jung, kalt Zur Einführung des Narzißmus.Freud, Sigmund (1914): On Narcissism: An Introduction

I kunsten 
Narkissos har vært et emne for mange kunstmalere, blant annet: Caravaggio, Poussin, Turner, Dalí, Waterhouse, Carpioni, Lagrenée, og Roos.

Skulptører som Paul Dubois, John Gibson, Henri-Léon Gréber og Hubert Netzer har benyttet Narkissos som motiv.

 Se også 
 Ekho, en oreade (fjellnymfe) i gresk mytologi som elsket sin egen stemme
 Narsissisme, selvkjærlighet eller ekstrem selvopptatthet
 Narsissistisk personlighetsforstyrrelse
 Narsiss (narcissus), lilje som spirte på Narkissos' dødssted
 Hybris, overmot, hovmot som ifølge gresk mytologi rammes av gudenes hevn, nemesis''

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Personer fra gresk mytologi
Kategori:Metamorfoser i gresk mytologi