Personvern

Personvern er ivaretakelse av personlig integritet og ivaretakelse av enkeltindividers mulighet for privatliv, selvbestemmelse (autono­mi) og selvutfoldelse. Begrepet er dermed sosialt vinklet. Personvern er knyttet til retten til personlig integritet og til å ha en egen privat sfære som en selv kontrollerer. Personvern er viktig for ytringsfrihet, for hvis en borger føler sitt personvern svekket, kan det forringe følelsen av frihet til ytring og dermed til å delta i samfunnet. 

Personopplysningsvern er den delen av personvernet som dreier seg om regler og stan­darder for behandling av personopplysninger. Begrepet er dermed noe mer teknisk vinklet og er ment å støtte opp under personvernets sosiale vinkel. Personopplysningsvern er knyttet til muligheten til selv å vite og kontrollere når, hvordan og hvor mye informasjon om egen person som spres til andre parter. 

 Lover og erklæringer 
Personopplysningsloven (2018) gjennomfører EU-forordningen «General Data Protection Regulation» (GDPR). Loven styrker de registrertes rettigheter og gir virksomheter og andre som behandler personopplysninger økte forpliktelser. 

Personvern er anerkjent som en menneskerettighet. Det fremgår både av den norske Grunnloven § 102 og internasjonale konvensjoner. FNs menneskerettighet nr. 12 og Den europeiske menneskerettskonvensjonens artikkel 8 gir enkeltpersoner rett til respekt for sitt privatliv. 13. mai 2014 vedtok Stortinget å grunnlovsfeste retten til personvern etter forslag fra Menneskerettighetsutvalget.Utvalg nedsatt av Stortingets presidentskap, jf. Dokument 16 (2011-2012)

 Organisasjoner  
I Norge har Datatilsynet et særlig ansvar for ivaretagelse av personvernet. 

17. oktober 2011 ble foreningen Digitalt Personvern opprettet med Georg Apenes som styreleder.

 Holdninger til personvern 
Straffeloven av 1902 har bestemmelser om straff for offentlig tjenestemann som røper «tjenestehemmeligheter». Statistikkloven fra 1907 var en særlov om taushetsplikt for dem som arbeidet med opplysninger til bruk for offentlig statistikk. På 1960-tallet ble den enkeltes rett til privatliv en motsats mot innføringen av et alminnelig offentlighetsprinsipp i norsk offentlig forvaltning. Det virket betenkelig at opplysninger den enkelte ga fra seg til forvaltningen, skulle være fritt tilgjengelige.Riksarkivets tidligere stabsdirektør Tor Breivik: «Peronvern og offentlighet», Arkivmagasinet 2/2015 (s. 38) I 1971 ble offentlighetsloven innført.«Offentlighetsloven» 

På 2000-tallet har sosiale medier og andre digitale teknologier gjort det enkelt og vanlig å spre store mengder personlig informasjon over internettet — både tilsiktet og utilsiktet, i god eller ond hensikt. Særlig blant unge er det lite fokus på de langsiktige konsekvensene av å legge ut informasjon som blir delt og dermed vanskelig kan slettes.

Eksempler på utilsiktet spredning av personopplysninger kan være gjennom familiens julebrev, onkels hjemmeside og lillebrors blogg. Tilsiktet spredning kan gjøres frivillig av personen selv, men kan også være personangrep spredt gjennom blogger og websider. Personopplysningsloven gjør det klart at slike identifiserbare personomtaler skal kunne begrunnes i et berettiget informasjonsbehov.

Med de nye fenomenene big data og kunstig intelligens har en fått nye problemstillinger, påpekt av blant andre Datatilsynet.

 Personlighetsvern 
Tidligere snakket man om personlighetsvern og personlighetens rettsvern. Sammenlignet med personvernbegrepet er disse begrepene æres- og individorienterte og vedrører først og fremst personlige enkelthendelser, mens personvern og personlighetsvern tar opp problemer som vedrører større deler av befolkningen, særlig i forbindelse med moderne  informasjons- og kommunikasjonsteknologi.

 Se også 
 Retten til eget bilde
 Personopplysningsloven

 Referanser 

 Litteratur 
 Eirik Newth Overvåkningssamfunnet (i serien Pro et contra) Humanist forlag 2014 ISBN 9788282820998
 Eirik Løkke Personvern - etter Snowden Civita 2016 ISBN 9878292581933
 Malin Tønseth, Marit Stubø, Rune Ljosa, Thomas Olsen, Rune Ljostad Personvernhåndboken Gyldendal 2016 ISBN 9788205489295

 Eksterne lenker 
 Lov om behandling av personopplysninger (personopplysningsloven)
 General Data Protection Regulation (GDPR) (norsk oversettelse)
 Datatilsynet
 NOU 2009:1 Individ og integritet - Personvern i det digitale samfunnet
 Personvernnemnda
 Personvernkommisjonen 
 Dubestemmer.no

Kategori:Personvern