Cellulose

Cellulose (C6H10O5)n, også kalt kostfiber, er et polysakkarid. Cellulosemolekylet er en lang ugrenet kjede av β-glukoseenheter som er bundet sammen av β 1→4 bindinger. Kjedelengden kan være fra noen hundre til fler titalls tusen enheter.

Cellulose er den vanligste organiske forbindelsen på jorden. Det produseres av planter, alger, noen bakterierer og kappedyr, men den vanligste kilden for cellulose i industrien er plantemateriale. Innholdet av cellulose i bomull er 90 % og i treved ca. 50 %.Cellulose. (2008). In Encyclopædia Britannica.  Retrieved January 11, 2008, from Encyclopædia Britannica Online.

Historie
Cellulose ble oppdaget i 1838 av den franske kjemikeren Anselme Payen, som isolerte det fra plantemateriale og bestemte den kjemiske formelen. Cellulose ble andvendt til å produsere den første termoplastiske polymer, celluloid, av Hyatt Manufacturing Company i 1870. Hermann Staudinger fant polymerstrukturen til cellulose i 1920. Forbindelsen ble forste gang syntetisert (uten bruk av enzymer) in 1992, av Kobayashi og Shoda.

 Økologi 
Cellulose bygger opp celleveggene i planteceller og utgjør en tredel av alt organisk materiale i naturen. Både planter og belgfrukter (erter, bønner m.m.) inneholder mye cellulose.

Mennesker kan ikke fordøye cellulose, men det virker stimulerende og rensende for fordøyelseskanalen. En rekke dyr kan imidlertid utnytte cellulose. Disse kaller vi planteetere. Enkelte sopper (som de fleste kjuker) kan bryte ned cellulose, og danner «brunråte». Hvit- eller brunråte er et viktig artskjennetegn hos kjuker.

Industriell anvendelse
Cellulose har en bred teknisk anvending. 
Cellulosemasse kalles kjemisk masse og anvendes som papirmasse til høykvalitetspapir.
Dissolving cellulose anvendes til å lage regenerert cellulose som viskose og  cellofan
Trefiberisolering
Tekstiler. Av cellulose blir det fremstilt tekstiler i viskose, eller den forsterkede typen modal. Andre navn er cellull, kunstsilke, rayon. Inngår ofte som blandingsfiber i andre tekstiler. 
Konsistensgiver
Lim
Sprengstoff, da ofte i form av cellulosederivat
Uderivatisert cellulosepulver anvendes for å lage tabletter (legemiddel).
Celluloselakk, en lakktype som på første halvdel av 1900-tallet var nærmest enerådende. Fortsatt brukes den til spesielle ting som restaurering, musikkinstrumenter etc.

Se også
Celluloseproduksjon

Referanser

Kategori:Organiske forbindelser
Kategori:Plantemorfologi
Kategori:Polysakkarider
Kategori:Papir