Teoderik I

Teoderik I (født ca. 485, død 534)Også stavet Theuderich, Theoderic, eller Theodoric; på fransk Thierry var merovingernes konge av Metz, Reims (siden omtalt som Austrasia) i tiden mellom 511 og 534. Han var en av fire frankiske konger som styrte i Frankerriket.

 Liv og virke 
 Bakgrunn 
Teoderik var en sønn av Klodvig I og en av hans første hustruer eller friller, muligens var en frankisk prinsesse i Rhinland, Evokildis fra Köln.«World Genealogy = ID: I6831», RootsWeb. Ancestry.com. Arkivert fra originalen den 28. februar 2013 Teoderik hadde tre yngre halvbrødre, sønner av farens andre hustru Klotilde fra Burgund: Kildebert I, Klodomer, og Klotar I. Ved farens død i 511 ble hans rike i henhold til germansk tradisjon og salisk lov delt relativt likt mellom de fire brødrene. Ettersom sønnene hadde ulike mødre, delte Klodvig riket i to, Teoderik, som var den eldste, fikk således den største delen med senter i Metz. Sønnene til Klotilde delte den andre halvparten: Kildebert I i Paris; Klodomer i Orléans, og Klotar i Soissons. Til tross for oppdelingen i fire deler ble likevel Frankerriket oppfattet som en enhet, slik også Romerriket var det med flere samtidige keisere.Rouche, Michel (1979): L'Aquitaine des Wisigoths aux Arabes, 418-781: naissance d'une région, Paris, École des hautes études en sciences sociales, Jean Touzot Brødrene opptrådte sammen ved flere anledninger.

 Beowulf 
Hovedkilden til Teoderik og Frankerriket er Gregorius av Tours' Historia Francorum. Han skrev om Teoderik som følgende:

Sistnevnte informasjon om dansk konge som Gregorius ga det latinske navnet Chlochilaich (Klokilaik) som herjet kysten av Frisland er av betydning. Denne figuren er blitt identifisert ved sammenfallet i tid, ca. 516, som Hygelak, kjent fra det angelsaksiske diktet Beowulf. Denne figuren Klokilaik/Hygelak ble drept i det påfølgende kaoset som oppsto fra den plutselig ankomsten til en militær styrke ledet av Teoderiks sønn Teodebert.Gregorius av Tours: Decem Libri Historiarum III 3 hos The Latin Library. Den engelske oversettelsen referansen over er forkortet i henhold til den latinske originalen.

 Krigen mot Burgund 
Alle de fire sønnene til Klodvig var involvert i krigen mot de burgundiske kongene Sigismund. I 523–524 angrep de frankiske brødrene Burgund. Etter å ha tatt Sigismund til fange trakk de seg tilbake. Teoderik tok Sigismunds datter Suavegotha og giftet seg med henne.

Imidlertid kom Sigismunds bror Godomar i spissen for en østgotisk hær gitt av sin allierte Teoderik den store i Italia. Da han nådde fram til Burgund massakrerte han den frankiske garnisonen som var blitt etterlatt i landet. Klodomer ble rasende og henrettet Sigismund, hans hustru og hans sønner, og med Teoderik vendte de tilbake til Burgund og møtte Godomars hær i slaget ved Vézeronce. Frankerne sto igjen som seierherrer, men Klodomer ble drept i kampene.Gregorius av Tours: Historia Francorum, III, 6 

 Krigen mot Thüringen 
I Thüringen var det tre konger som styrte samtidig: brødrene Hermanafrid, Baderik og Bertakar. Hermanafrid drepte Bertakar i et slag i 529, og etterlot den sistnevntes unge datter Radegund foreldreløs. Hermanfrid aktet deretter å gå imot sin gjenværende bror Baderik, og gikk inn i en allianse med Teoderik som han lovte en andel av riket til. Teoderik marsjerte med en hær mot Baderik, beseiret ham og halshogde ham. Av en eller annen grunn ville ikke Hermanafrid oppfylle de forpliktelser de var blitt enige om. Det førte til fiendskap mellom kongen av Metz og kongen av Thüringen.

Enten i 531 eller 532 angrep Teoderik og hans sønn Teodobert, sammen med sin bror Klotar Thüringen. Frankerne vant et slag i nærheten av elven Unstrut og erobret det kongelige setet ved Scithingi, dagens Burgscheidungen. Hermanfrid greide å flykte, men frankerne til fange hans unge niese Radegund, og hans nevøer.Venantius Fortunatus: De excidio Thoringæ Teoderik lovte Hermanfrid trygg behandling, sendte mange gaver og beordret ham om komme til Zülpich. Hermanfrid tok ham på ordet, hadde samtaler med Teoderik, og under disse ble han dyttet over burmuren i Zülpich og døde. Gregorius nevner at mange mente at Teoderik var lettet over at det skjedde.Gregorius av Tours: Historia Francorum, III, 8 

Mens de fordelte utbytte fra krigen ble de to kongene Teoderik og Klotar voldsomt uenige over den unge prinsessen Radegund, datter av Bertakar. Klotar krevde og tok til sist sin rett til kvinnen da det var hans menn som hadde tatt henne til fange.Bachrach, Bernard (1997): Quelques observations sur la composition et les caractéristiques des armées de Clovis dans Rouche, s.700, n. 55. Senere giftet Klotar seg med henne da hun ble gammel nok, som en av sine mange hustruer, men det ble aldri et lykkelig ekteskap.

 Strid mellom brødrene 
Etter dette var vennskapet mellom Teoderik og Klotar anstrengt, og i henhold til Gregorius:

Ved ryktene om at Teoderik hadde død tok Kildebert byen Auvergne i besittelse, men måtte snart dra til Spania for å redde sin søster Klotilde. Da Teoderik fikk høre om dette tok ham, i henhold til Gregorius, «hevn over folket i Auvergne for å ha tatt imot Kildebert.»Gregorius av Tours: Historia Francorum, III, 9 

Etter å ha kommet til en forsoning med Kildebert, ble Teoderik syk og døde i 534. Ved hans død gikk hans trone og rike til hans sønn Teodebert. Teoderik etterlot også en datter, Teodekilde, som han hadde fått med sin hustru Suavegotha, datter av den beseirede Sigismund av Burgund. Datteren grunnla senere klosteret St-Pierre le Vif ved Sens.Herbermann, Charles, red. (1913): «Sens» i: Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company.

 Referanser 

 Litteratur 
Primærlitteratur
 Gregorius av Tours: Historia Francorum

Sekundærlitteratur
 Bachrach, Bernard S. (1972): Merovingian Military Organization, 481–751. Minneapolis: University of Minnesota Press, ISBN 0-8166-0621-8.
 Geary, Patrick J. (1988): Before France and Germany: The Creation and Transformation of the Merovingian World. Oxford: Oxford University Press, ISBN 0-19-504458-4.
 James, Edward (1991): The Franks. London: Blackwell, ISBN 0-631-14872-8.
 Wallace-Hadrill, J. M. (1962): The Long-Haired Kings, and Other Studies in Frankish History. London: Methuen.
 Wood, Ian N. (1994): The Merovingian Kingdoms, 450–751. London: Longman, ISBN 0-582-21878-0.

 Eksterne lenker 


Kategori:Frankiske konger
Kategori:Fødsler i 480-årene
Kategori:Dødsfall i 534