Donald Trump

Donald John Trump (født 1946) er en amerikansk forretningsmann, mediepersonlighet og politiker tilknyttet Det republikanske parti. Han var USAs 45. president fra 2017 til 2021, og tiltrådte som USAs 47. president 20. januar 2025. Hans styre har vært preget av systematisk undergraving av demokratiske institusjoner og normer, forfølgelse av politiske motstandere og minoritetsgrupper, ekstrem sjåvinisme og en økende oppbygging av en personkult innen den høyreradikale «MAGA-bevegelsen» og «trumpismen» han grunnla. Fra hans første presidentperiode har det vært omdiskutert om hans bevegelse og styre kan karakteriseres som fascistisk, men det har lenge vært et betydelig diskusjonstema i statsvitenskapelig diskusjon. Under hans andre presidentperiode har politikken og retorikken hans blitt mer åpenlyst høyreekstrem, og hans regjering har spredd ideer om hvit makt og nynazistisk propaganda.

Trump overtok farens eiendomsfirma og investerte i flere profilerte bygninger på Manhattan. Hans forretningsvirksomhet har siden fokusert på utleie av sitt eget merkenavn til hoteller og golfbaner. Han var produsent og programleder for realityserien The Apprentice på NBC fra 2004 til 2015.

Hans politiske plattform har blitt beskrevet som populistisk og høyreekstrem, med appell til deler av arbeiderklassen som føler seg marginalisert på grunn av økonomiske endringer og demografisk utvikling. Trump har spredd en rekke konspirasjonsteorier og gitt uttrykk for rasistiske synspunkter. Han ble valgt til president i 2016 uten tidligere folkevalgt erfaring. Han er den andre presidenten i USA som har hatt to ikke-sammenhengende presidentperioder.

Trump ble stilt for riksrett to ganger – som den eneste presidenten i USAs historie – første gang mens han fremdeles satt som president. Slutten av hans første periode var preget av koronapandemien. Etter å ha tapt presidentvalget i 2020 for Joe Biden, nektet han å erkjenne nederlaget. Stormingen av den amerikanske kongressen 6. januar 2021 førte til den andre riksrettssaken, som endte med frifinnelse. 

I 2024 ble han valgt til president for en ny periode. Han er også den første amerikanske presidenten som er blitt tiltalt og dømt i en straffesak. I mai 2024 ble han funnet skyldig på 34 tiltalepunkter i en sak knyttet til utbetalinger til Stormy Daniels. Det 22. grunnlovstillegget forhindrer ham fra å stille til en tredje periode. Etter hans første presidentperiode har mange statsvitere og historikere beskrevet ham som den verste presidenten i USAs historie. Tidligere USA-korrespondent for NRK Anders Magnus beskriver ham som en autoritær leder og sannsynligvis USAs mest korrupte president gjennom historien.- Trump er vår motstander Siden 2025 har Trump ført en hybridkrig mot Grønland i et forsøk på å tiltvinge seg øya. Det hvite hus har fremmet sine krav på Grønland med høyreekstrem, hvit makt- og nynazistisk retorikk. Psykiatriprofessor Ulrik Malt beskriver Trump som «en farlig person» med «en alvorlig personlighetsforstyrrelse, med klare narsissistiske og psykopatiske trekk», mens Bernt Hagtvet beskriver ham som «autoritær, preget av ekstrem nasjonalisme, anti-liberalitet, makttilbedelse og voldsaksept» og som en «krysning mellom keiser Bokassa og en mafiaboss».

 Bakgrunn og familie 
Trump ble født 14. juni 1946 i nabolaget Jamaica i New York City-bydelen Queens i den amerikanske delstaten New York som det fjerde i rekken av fem barn som forretningsmannen Frederick Trump jr. og hans hustru Mary Ann MacLeod Trump (1912–2000) fikk. Moren ble født og vokste opp i landsbyen Tong på øya Lewis, Hebridene, Skottland. Hun reiste til New York i 1930 (med SS Transylvania) og begynte som hushjelp etter at den eldre søsteren Catherine hadde reist tidligere. Mary Anne var kortvarig tilbake i Skottland i 1934 og reiste deretter til USA for godt. En stor del av MacLeod-familien utvandre; øya Lewis beskrives som relativt fattig og Mary Anne var yngst av 10 søsken. Mary Anne hadde gælisk som morsmål og lærte engelsk da hun begynte på skolen. Bestefaren Malcom MacLeod var fisker og småbruker. Mary Anne besøkte Lewis jevnlig etter at hun var etablert i USA. Ifølge slektsforskere var rødt hår vanlig blant forfedrene på Lewis. Donald Trump hadde per 2025 fortsatt tre søskenbarn på Lewis, de har ikke latt seg intervjue. Trump har i forbindelse med reiser til Skottland hadde kort visitt til morens barndomshjem. 

Donald Trump har to gjenlevende søsken, Maryanne og Elizabeth. Trumps eldste bror Fred jr. døde i 1981 av alkoholisme, noe Trump har uttalt gjorde at han ikke prøvde alkohol eller sigaretter. Hans yngre bror Robert døde 15. august 2020 etter lengre tids sykdom.

Drumpf, familiens opprinnelige slektsnavn, utviklet seg til Trump i løpet av trettiårskrigen på 1600-tallet. Trump har uttalt at han er stolt av sin tyske slektsarv. Han tjenestegjorde som grand marshal av 1999 German-American Steuben-paraden i New York City.

På farssiden var bestefar Frederick Trump og bestemor Elisabeth Christ tyske innvandrere fra Kallstadt i Pfalz (den gang del av kongedømmet Bayern). Fra samme småby kom også faren til Henry J. Heinz, som oppfant Heinz-ketchup, og er en fjern slektning til Trump. I 1987 hadde Trump i den selvbiografiske boken Art of the Deal hevdet at bestefaren kom fra Sverige, men dette var en fiksjon som faren benyttet seg av under annen verdenskrig.

Trump har tilkjennegitt et kristent livssyn.

 Utdanning 
Han gikk først på The Kew-Forest School men sluttet grunnet problemer med oppførsel og gikk så på internatskolen New York Military Academy. Deretter studerte han økonomi fra 1964 til 1966 ved jesuittenes Fordham University i New York City og fra 1966 til 1968 ved Wharton School i Philadelphia, der han avsluttet med bachelorgrad. Der begynte Trump også å bygge seg opp på eiendomsmarkedet ved å kjøpe og pusse opp sine første hus i New York.

 Ekteskap og barn 
I 1977 giftet Trump seg med Ivana Zelničkova, senere Trump. Sammen fikk de tre barn: Donald Jr. (1977), Ivanka (1981) og Eric (1984). De skilte seg i 1992. I 1993 giftet han seg med Marla Maples, og de fikk sammen ett barn, Tiffany (1993). Maples og Trump skilte seg i 1999. 

I 2004 forlovet Trump seg med slovenske Melania Knauss (senere Knauss-Trump). De giftet seg 22. januar 2005 i Palm Beach, Florida. Til bryllupet kom blant annet Bill og Hillary Clinton, Barbara Walters, Tony Bennett og Rudolph Giuliani. Senere samme år ble det kjent at Melania var gravid med Trumps femte barn, Barron William Trump, som ble født i mars 2006.

 Personlighet og psykopatografi 
Den 8. august 2016 erklærte Trump at han som president ville jobbe for folket og ikke ville ha tid til å spille golf."He said-he said: 10 times that Trump has contradicted Trump", AP News (19. januar 2018) Ifølge The Seattle Medium spilte Trump golf 307 dager i løpet av presidentperioden."Donald Trump Spent Almost A Year Playing Golf During Presidency", The Seattle Medium (21.januar 2021)  Sportsjournalisten Rick Reilly har skrevet bestselgeren Commander in cheat om hvordan Trump jukser og lyver på og utenfor golfbanen.«How golf explains Trump. Seriously.» VOX (10. mai 2019)

Trump har hevdet å vite eller forstå mer enn alle andre om gress,«Trump bizarrely boasts he knows ‘more about grass than any human being’ during DC photo op with troops» Independent (22. august 2025) sikkerhet, kampanjefinansiering, TV-ratinger, IS, rettssaker, politikere, fornybar energi, skatt, gjeld, penger, infrastruktur, senator Cory Booker, bygging, droner og teknologi."Everything Trump says he knows "more about than anybody"", Axios (5. januar 2019)

Han har hevdet at i løpet av fem minutters samtale med lastebilførere lærte han alt som var nødvendig for å komme med omveltende beslutninger om godstransport."Trump gains "Earth-shattering" trucking wisdom in 5 minutes (video)", BoingBoing (2. september 2024)

Trump har i boken Art of the Deal forklart bakgrunnen for sin vane med å overdrive: «Folk ønsker å tro at noe er det største og beste og mest spektakulære».«The art of hyperbole: Trump’s got it down pat», Jill Colvin | Associated Press (18. oktober 2019)

Trump har to ganger tatt en kognitiv test, nærmere bestemt Montreal Cognitive Assessment, og forteller ofte at han bestod. Han har hevdet at testene er vanskelige og inkluderer kompleks matematikk. Testene har oppgaver som å tegne en urskive som viser kvart over ti, gjenkjenne en tegning av en løve, huske fem ord, finne en likhet mellom en appelsin og en banan, lese en rekke med bokstaver og klappe for hver «A», telle ned fra 100 i steg på 7, og vite hvilken by han er i. Testene brukes for å avdekke tidlige tegn på demens.", NBC News (23. juli 2020)

Endel av de tidligere medarbeiderne til Trump har senere kommet med kritikk av Trump.  Trump mener at dette kan komme av at de er rammet av en påstått psykologisk lidelse kalt «Trump derangement syndrome»,«Trump suggests 'derangement syndrome' is to blame for 'hostile' former staff» NBC News (5. juni 2025) som av Fareed Zakaria har vært definert som «hat mot President Trump så intenst at det svekker folks dømmekraft».«Liberals have to avoid Trump Derangement Syndrome» Washington Post (13. april 2017)

Et vesentlig virkemiddel for Trump er å bruke nedsettende klengenavn, begreper eller beskrivelser om personer som ikke støtter ham.  Han har omtalt Californias guvernør Gavin Newsom som «Newscum» (Nytt avskum).«- Nå er det nok» Dagbladet (27. juli 2025)  Ted Cruz, tidligere republikansk presidentkandidat, ble kalt «Lyin' Ted», helt fram til Cruz gikk over til å støtte Trump og etter det ble kalt «Beautiful Ted» eller «Texas Ted».«President Trump gives Ted Cruz new nickname» ABC News (23. oktober 2018)  Tidligere leder for FBI James Comey er blitt kalt «Slimeball».«From 'Slimeball Comey' to 'Crooked Hillary', why Trump loves to brand his enemies» The Guardian (17. april 2018)  Andre kallenavn Trump har brukt, er «Crooked Hillary»«Trump calls Clinton 'Crooked Hillary' – should she ignore it or fight back?» The Guardian (25. mai 2016)  og «Crazy Hillary» «Trump Calls 'Crazy' Hillary Clinton 'So Easy,' Asks His Supporters If They Should 'Take Another Shot' at Her» Newsweek (3. januar 2020) (Hillary Clinton), «Fat Alvin» (Distriktsadvokat Alvin Bragg),«Trump Calls Manhattan Da ‘Fat Alvin’ & President ‘Crooked Joe’ At Jersey Shore Rally Of 100,000» IMDB (15. mai 2024) og «Comrade Kamala»«Trump's remixed rallies try to change the tune from 'Crooked Joe' to 'Comrade Kamala'» NPR (22. august 2024)  Når en jury i en rettssak avsier en dom mot Trump, blir juryen ofte omtalt som partisk, inkompetent eller en del av en konspirasjon fra venstresiden.«‘Lunatic’: Trump’s long history of abusing judges who oppose him» Al Jazeera (20. mars 2025)  Massemedia blir ofte omtalt som «Fake news».«Her er vinnerne av Trumps «Fake News»-kåring» NRK (18. januar 2018)  Trump har forklart at «Alt vi trenger å gjøre er å definere vår motstander som kommunist eller sosialist eller noen som vil ødelegge landet vårt».«Trump brands his opponents as ‘communists,’ stirring up an American history of fear» Los Angeles Times (4. mai 2025)  

Washington Post har offentliggjort en liste over  usanne eller villedende påstander fra Trump i løpet av hans første presidentperiode,"Trump’s false or misleading claims total 30,573 over 4 years", Washington Post (24. januar 2021) et gjennomsnitt på 21 per dag.

Trump har flere ganger feilaktig hevdet at den amerikanske konstitusjonen gir ham rett til å gjøre hva han vil som president.«I have an Article 2 where I have the right to do whatever I want as president'» The Week(23. juli 2019)

Psykiatriprofessor Ulrik Malt beskriver Trump som «en farlig person» med «en alvorlig personlighetsforstyrrelse, med klare narsissistiske og psykopatiske trekk (...) han har ingen indre, trygg kjerne. Intet indre moralsk kompass. Det er bare tomt der». Ifølge Malt er Trumps adferd et resultat av en traumatisk oppvekst.

Bernt Hagtvet mener det er riktigere å beskrive Trump som en «krysning mellom keiser Bokassa og en mafiaboss» enn en fascist, men at det ikke gjør ham mindre farlig. Hagtvet skriver at Trump «er autoritær, preget av ekstrem nasjonalisme, anti-liberalitet, makttilbedelse og voldsaksept, fremviser klare tendenser til rasisme og misantropi og viser gjentatte nedvurderinger av politiske motstandere («de»-/«oss»-mentalitet). Han er antiintellektuell, viser systematisk forskningsfiendskap, fremstår som å komme nær funksjonell analfabetisme, er anti-feminist og fremviser en systematisk løgnaktighet».

 Media 
miniatyr|Donald Trumps stjerne på Hollywood Walk of Fame.

Donald Trump har deltatt i flere filmer og TV-programmer blant annet Alene hjemme 2 (Originalt 8 sekunders innslag, kuttet vekk i senere versjoner"‘Home Alone 2’ star tweets support for removing Trump’s cameo", CNN, 15. januar 2021), The Nanny (45 sekunder), Emmy-utdelingen samt mange talkshow.

I 2004 ble Trump produsent og vert i NBCs The Apprentice, hvor en gruppe deltakere konkurrerte om en lederjobb i et av Trumps selskap med en årslønn på  dollar. Hver episode ble avsluttet i styrerommet hvor Trump eliminerte en av deltakerne ved å si «You're fired!», et uttrykk han senere har forsøkt å registrere som varemerke. I den første sesongen ble Trump betalt  dollar per episode, totalt cirka  dollar. På grunn av seriens umiddelbare suksess ble betalingen for senere sesonger økt kraftig, og er rapportert å være tre millioner dollar per episode, noe som plasserer han blant de best betalte TV-personer. I 2007 ble Trump beæret med en stjerne på Hollywood Walk of Fame for sitt bidrag til TV-underholdning med blant annet The Apprentice.

 Forretningsvirksomhet 
Trumps far var blitt mangemillionær på eiendomsmarkedet ved bygging av leilighetsblokker i New York-bydelene Brooklyn, Queens og Staten Island. Donald Trump arbeidet i farens bedrift, og overtok den i 1974. Donald Trump har hevdet at han har skapt en formue på egen hånd, mens ifølge New York Times fikk Donald Trump ubeskattede gaver tilsvarende flere milliarder kroner fra sin fars selskaper, til tross for en skattesats på 55 % på arv og gaver, pluss at han drev skattesvindel."Trump Engaged in Suspect Tax Schemes as He Reaped Riches From His Father, New York Times, 2. oktober 2018 Han konsentrerte etter hvert sine forretninger på Manhattan, der byen tilbød ham store skattefordeler på grunn av den dårlige økonomiske situasjonen da. For overtakelsen av et hotel (nå: Grand Hyatt New York) fikk han fra den nesten bankerotte byregjeringen skattefritak i over 40 år, og flere lignende skattefordeler skulle følge mange andre investeringer.

Etter Subprime-krisen investerte Trump fra 2011 av også i aksjer. 

Foretaket ble etter hvert sammenføyd i Trump Organization; hans navn imidlertid også vært varemerke for en lang rekke enkeltforetak – som også innen klesvarer, parfyme og selskapssvill. Fra 1999 drev han et modellagentur gjennom Trump Model Management, til det ble lagt ned i 2017, etter å ha hjulpet over 250 utenlandske kvinner til å få visum til USA."Exclusive: Donald Trump's companies have sought visas to import at least 1,100 workers", Reuters, 1. august 2015

Donald Trump har hatt bygge- og hotellprosjekter i mange amerikanske byer, og også i andre land.

 Eiendommer 
 Utvalgte eiendommer hvor Trump har vært involvert 
miniatyr|Trump Tower i New York; forretninger og leiligheter.

 Trump Tower: 725 Fifth Ave, New York, NY 10022. Trump eier butikk- og kontorlokalene i den nedre delen av tårnet.
 Privatbolig: Trumps private bolig utgjør etasje 66, 67 og 68 i Trump Tower og er på omtrent 3000 m². Etasjenummereringen hopper over 10 etasjer; Trump ønsker at etasjene skal nummereres slik at bygningen høres høyest mulig ut."10 floors are missing from Trump Tower", The Week, 12. august 2016 I september 2015 hevdet Trump at leiligheten var på 3100 kvadatmeter, mens ifølge statsadvokaten i New York er leiligheten på rundt 1000 kvadratmeter, noe som stemmer med hva Trump sa i 1994. Trump har hevdet at leiligheten er verdt over 200 millioner dollar, mens en artikkel i Forbes i 2017 anslår verdien til å være under en tredel av dette."Donald Trump Has Been Lying About The Size Of His Penthouse", Forbes, 3. mai 2017
 Trump World Tower: 845 United Nations Plaza, New York, NY
 Trump Park Avenue: Park Avenue & 59th Street
 The Trump Building: 40 Wall Street. Kjøpt av Donald Trump i 1995. I 2012 hevdet Trump ovenfor långivere at eiendommen var verdt 527 millioner dollar, mens han ovenfor skattemyndighetene hevdet at eiendommen var verdt 16.7 millioner dollar. Dette ble ett av punktene i en dom for skattesvindel i januar 2024. Hvis ikke nærmere 355 millioner dollar blir betalt, kan eiendommen bli inndratt til fordel for statskassen."Letitia James says she's prepared to seize Trump's buildings if he can't pay his $354M civil fraud fine", ABC News, 20. februar 2024
 Tidligere Trump Tower at City Center: 10 City Place, White Plains, NY 10601. Ved en avstemning 21. august 2021 bestemte flertallet av leilighetseierne at navnet skulle endres til The Tower at City Place. 
 Mar-a-Lago i Palm Beach i Florida. Privat klubb eid av Donald Trump. Trump har hevdet at eiendommen er verdt 739 millioner dollar, mens statsadvokaten i New York mener eiendommen er verdt 75 millioner dollar."Mar-a-Lago overvalued by $664 million, business fraud lawsuit against former President Donald Trump claims", WPTV, 21. september 2022 Trump har brukt Mar-a-Lago som bolig siden 2019.
 Maison de L'Amitié i Palm Beach: Kjøpt i 2004, solgt til russeren Dmitry Rybolovlev i 2008, riving godkjent i 2016."Trump and the Oligarch", Politico, 28. juli 2016
 Trump Ocean Club International Hotel & Tower i Panama by. Trump hevdet å være blant eierne, i strid med virkeligheten. Prosjektet gikk gjennom en konkurs. Navnet Trump ble lisensiert en periode. "Pump and Trump", ProPublica, 17. oktober 2018 
 Trump International Hotel & Tower, Las Vegas: Åpnet 31. mars 2008 med 1282 rom. En stor del av bygget ble solgt i 2016. Pr 2024 er resten av bygget blant de som vurderes tvangssolgt for å drive inn gjeld til statskassen i New York."Officials mum about potential sale of Las Vegas Trump Hotel", Las Vegas Review Journal, 5. april 2024
 Trump International Hotel & Tower, Chicago: Åpnet i 2008. Var da verdiløst ifølge selvangivelsen fra Trump. Per 2024 etterforskes Trump for å ha krevd skattefradrag for samme tap to ganger."IRS Audit of Trump Could Cost Former President More Than $100 Million", 11. mai 2024

 Utvalgte uferdige eiendommer 
 The Palm Trump International Hotel and Tower, Dubai: Var et planlagt 300 roms hotell, og byggingen startet i 2008. Prosjektet ble skrinlagt i 2011.
 Trump Tower, Tampa: Var et luksusboligprosjekt med byggestart i 2006, men i mars 2007 ble det klart at prosjektet ikke kom til å bli lønnsomt. De som hadde betalt et 20 % depositum for sine leiligheter fikk bare halvparten igjen.

 Casinoer 
Trump Entertainment Resorts ble startet i 2005, etter en konkurs i Trump Resorts and Casinos i 2004. Selskapet gikk konkurs i 2009 og 2014.

Kasinoer som har vært eid av Trump Entertainment Resorts:

 Trump Taj Mahal Casino Resort (Konkurs 1991 "Donald Trump Owned Several Atlantic City Casinos That Went Bankrupt — Despite This, He Said, 'Atlantic City Fueled A Lot Of Growth For Me'", Yahoo Finance (13. november 2023))
 Trump Plaza (Konkurs 1992 )
 Trump Castle (Konkurs 1992)
 Trump Marina (Solgt 2011"Trump no more: Marina becomes Golden Nugget AC", AP, 2011)

 Andre bedrifter 
Trump kjøpte seg inn i The Miss Universe Organization i 1996. Organisasjonen produserer skjønnhetskonkurransene Miss Universe, Miss USA og Miss Teen USA. Trump solgte seg ut i 2015. Adwoa Yamoah (Miss Canada 2012), Kerrie Baylis (Miss Jamaica 2013) og Shi Lim (Miss Singapore 2013) har hevdet at Trump valgte ut vinnere basert på om de kom fra land hvor han hadde forretningsinteresser."Trump’s Miss Universe Gambit", New Yorker, 19. februar 2018 

I 2005 ble Trump University lansert. Selskapet tilbød tre- og femdagers kurs i økonomi, entreprenørskap, eiendom og ledelse, ved frammøte og over Internett. Til tross for navnet var ikke selskapet et akkreditert universitet, så man kunne ikke få noen universitetsgrad der. Selskapet byttet navn til Trump Entrepreneur Initiative etter advarsel om misbruk av begrepet «universitet». En artikkel i National Review omtalte prosjektet som en «massive scam». Det selskapet ble lagt ned i 2010 som en følge av klager, etterforskninger og rettssaker blant annet fra rundt fem tusen kunder."Yes, Trump University Was a Massive Scam", National Review, 26. februar 2016

GoTrump, et online reisebyrå, ble lansert i 2006. Det ble lagt ned i 2007.

 Varemerker 
En rekke produkter har blitt markedsført med lisensiert bruk av navnet Trump. Trump har også kjøpt opp noen selskaper. Varemerkelisensiering og oppkjøp inkluderer blant annet:

 Donald J. Trump Signature Collection (klær) 
 Trump Ice (flaskevann) (Startet 2007, nedlagt 2010.)
 Trump Vodka (vodka) (Produsert i Nederland, senere Tyskland, av Drinks Americas. Fra 2005 til 2011 merket med Trump.)
 Trump Magazine (Kvartlsvis gratismagasin for utdeling på hoteller) (Drevet av Niche Media, merket med Trump. Startet 1997, nedlagt 2009 grunnet dårlig annonsesalg)
 Trump Golf (golfbaner)
 Trump Tower i New York
 Trump Mortgage (Utlån av penger) (Lansert i 2006, lagt ned i 2007)
 Trump Steaks (Salg av hamburgere og kjøtt)
 Trump The Game (Variant av spillet Monopol) (lansert 1989, lagt ned 1990)
 GoTrump (Søkemotor for luksushoteller) (Nettsted basert på TraveloCity.com, men merket med «Trump». Lansert 2006, lagt ned 2007.)
 Trump Airlines (Flyselskap med ruter mellom Boston, New York og Washington D.C.) (Kjøpte Eastern Air Shuttle i 1988, opphørte i 1992)
 Trump Entertainment Resorts Inc. (Varmerke for hoteller) (Konkurs 1991, 2004, 2009 og 2014)
 Trump Tower Tampa (Skyskraper) (Ble ikke bygget)

 Kombinasjon av politisk virke og egen økonomi 

I USA har det i nyere tid vært tradisjon for at presidenter har solgt seg ut av selskaper, slik at ingen skulle kunne mistenke presidenter for at egne interesser skulle påvirke politiske beslutninger.  Trump har ikke fulgt denne tradisjonen.

Trump har beholdt sin eierandel i Trump Organization, og har beholdt styringen i selskapet innenfor familien ved at sønnene Eric Trump og Donald Trump Jr. har overtatt som ledere.  En av Trump sine advokater hevdet at dermed har Trump skjermet seg fullstendig fra interessekonflikter.«Donald Trump’s Plan to Isolate Himself From His Business Is a Total Sham» Slate (11. januar 2017)

Lobbyorganisasjoner og interessegrupper hadde pr november 2019 holdt 100 tilstelninger ved Trump-eide hoteller.  Representanter blant annet for private fengsler, energiselskaper med fossil brensel, og kredittselskaper har vært blant disse.  Trump har kommet med politiske beslutninger som er fordelaktige for slike selskaper.«Special-interest groups have held 100 events at Trump properties» Crew (1. november 2019)  

Ved opphold på hotellene hans, har Trump sine selskaper tatt overpris for overnatting for sikkerhetstjenesten som følger ham; tidvis nærmere 6 ganger så høyt som regulativet for slikt.  Eric Trump har derimot hevdet at sikkerhetstjenesten har overnattet «gratis» eller «til selvkost».  «Trump Org excessively charged Secret Service for hotel stays, House panel reveals» Politico (17. oktober 2022)

Trump selger sportssko.  Toppmodellen har gullfarge, «TRUMP» i store bokstaver, og pris på 499 dollar.  

Trump selger dame- og herreparfyme, i flasker med en gullfarget figur på lokket.

Trump har solgt bibler.  Disse biblene inneholder også en samling med andre tekster, blant annet Uavhengighetserklæringen og den amerikanske Konstitusjonen.  Tekstsamlingen ble utgitt av sangeren og tekstforfatteren Lee Greenwood i 2021, og markedsført av Trump som en del av presidentkampanjen hans i 2024.  I juni 2024 kom det anbudsinnbydelse på 55 000 bibler fra den republikansk-styrte staten Oklahoma; biblene fra Trump var de eneste som tilfredsstilte kravene i anbudsinnbydelsen.  Biblene selges i to utgaver, til 60 og 90 dollar, og signert av Trump for 1000 dollar.  Biblene produseres i Kina, til en kostnad på under 3 dollar per stykk.«Trump has long blasted China’s trade practices. His ‘God Bless the USA’ Bibles were printed there» Associated Press (9. oktober 2024)

Trump har solgt armbåndsur, til pris på opptil 100 000 dollar per stykk, med påstand om at de var produsert i Sveits.«Trump’s $100,000 Swiss-Made Watch Is a Slow Seller» Swissinfo (23. november 2024)  

Trump har gjennom sitt selskap Trump Media & Technology Group startet et sosialt medium, Truth Social, etter at han følte seg sensurert på andre sosiale medier.  Truth er basert på gratisproduktet Mastodon som er tilgjengelig som åpen kildekode.  Truth Social har gått med underskudd, og ble reddet fra økonomisk kollaps ved lån fra selskaper med koblinger til Russland.  Etterforskning av mulig hvitvasking er i gang.«Federal investigators examined Trump Media for possible money laundering, sources say» The Guardian (15. mars 2023)  

Trump har startet en kryptovaluta.  Enhetene som handles, $TRUMP, omtales som «minnemynter» og er i prinsippet kvitteringer på at man har betalt inn et beløp til et selskap der Trump eier majoriteten.  I april 2025 Trump inviterte de største kjøperne til middag i Det hvite hus, der de fikk snakke med ham.  Trump ble kritisert for å bruke presidentgjerningen sin til privat næringsdrift ved at folk kan betale for å få snakke med ham, men forsvarte seg ved at han gjorde dette på fritiden sin. Trump ble etter 6. januar 2021 droppet av flere store banker. Det sammen med en satsing på NFT'er, fikk Trump til å satse mer på kryptovalutta. The New Yorker anslo verdien av Trumps egen $TRUMP memecoin til 3,4 milliarder dollar. I 2025 fikk de 25 som hadde flest $TRUMP en rundtur i det hvite hus, noe som fikk prisen til å gå opp 15 dollar.   

Trump gjennomførte et markedsføringsprosjekt for Tesla biler.  Trump fortalte at han følte seg forpliktet til dette etter han og andre republikanere hadde mottatt 277 millioner dollar i valgkampbidrag fra Elon Musk, en sentral person i selskapet Tesla.«Elon Musk spends $277 million to back Trump and Republican candidates» CBS News (6. desember 2024)

I august 2024 økte Trump prisen på medlemsskap i Mar-A-Lago til 1 million dollar.«Trump’s New Insane Mar-a-Lago Fee Fuels His Election Grift» New Republic (5. august 2024

Utenlandske statsbesøk har mange ganger blitt innlosjert på Trump-hoteller.«Trump’s New Insane Mar-a-Lago Fee Fuels His Election Grift» BBC (4. januar 2024)

I juni 2025 introduserte Trump mobiltelefonselskapet Trump Mobile.  Han lanserte også en gullfarget mobiltelefon til 499 dollar, med antatt leveranse september 2025.  Som et av salgsargumentene ble det brukt at amerikanere burde kjøpe produkter produsert i USA, men senere har påstandene om produksjon blitt fjernet fra salgsmateriellet og det har kommet fram at produksjon av mobiltelefoner i USA bare var et framtidsmål.  Telefonen har spesifikasjoner som ligger nært opp til spesifikasjonene for den kinesiskproduserte mobiltelefonen Revvl 7 Pro 5G.«Trump’s sons say their new phone will be built in the US. Experts say it looks a lot like a phone from China» CNN (17. juni 2025)

Den amerikanske grunnloven sier at en president ikke kan ta imot gaver uten godkjennelse fra Kongressen.  Trump har ikke fulgt denne regelen.  Under et besøk i Qatar bad han om å få et Boeing 747 JumboJet jetfly.«Qatar Plane Isn’t Just a Friendly ‘Gift’ – Trump Asked For It» MSN / Intelligencer (Juni 2025)  Han argumenterte med at USA burde ha det mest imponerende presidentflyet.«How Air Force One compares to 747 that Qatar gave Trump» Yahoo News / Home News Tribune | My Central Jersey (22. mai 2025)  Han fikk et slikt fly.  Flyet vil bli overlevert til det amerikanske forsvaret til oppgradering, og etter slutten av hans presidentperiode vil flyet bli overført til hans presidentbibliotek der det vil stå til disposisjon for ham.  Han har blitt kritisert for å ha tatt imot gaven, men forsvarte seg ved å påpeke at det ville ha vært dumt av ham å ikke ta imot en så dyr gave.  Jumbojet-versjonen som Trump får, er 6 meter lengre enn modellen som har blitt brukt som presidentfly, mens Trump derimot hevder at den er mindre.

Trump har handlet aktivt i obligasjoner i selskaper som kan påvirkes av politikken hans, blant annet Citigroup, Morgan Stanley, Wells Fargo, Qualcomm, T-Mobile, Home Depot, UnitedHealth Group og Meta Platforms.  Han har også kjøpt obligasjoner utstedt av kommuner, skoler og sykehus; endel av disse kan påvirkes gjennom bevilgninger.  Totalt gjennomførte han i perioden januar til august 2025 over 600 transaksjoner, med samlet kjøp på over 100 millioner USD.«Trump bought more than $100 million in bonds since January, filings show» NBC News (20. august 2025)

 Politiker 
miniatyr|Trump møtte Ronald Reagan i 1987.

Trump har beskrevet Ronald Reagan som sin favorittpresident i sin levetid. Han har hyllet Reagans politikk, bortsett fra Reagans syn på internasjonal handel med regionale frihandelsavtaler slik som NAFTA. Trump foretrekker bilaterale frihandelsavtaler med enkeltland da han ser på slike som mer fordelaktige for USA.Bryan, Bob (27. januar 2017). «Trump: Reagan was the best president of my lifetime, but he was 'not great' on trade». Business Insider. Besøkt 9. oktober 2020. Det republikanske parti inviterte Trump til å holde en tale ved en konferanse i 1987, i Reagans presidenttid.Sandqvist, Anders (18. juli 2016). Donald Trump och den (o)möjliga resan till Vita huset. Expressen. Besøkt 9. oktober 2020. Samme år startet republikaneren Mike Dunbar en «Draft Trump»-kampanje for å prøve å få Trump til å stille opp ved presidentvalget i 1988 som Reagans etterfølger. 

I september 1987 publiserte Trump et åpent brev på annonseplass i The New York Times der han kritiserte deler av USAs utenrikspolitikk. Trump krevde i brevet at Japan og Saudi-Arabia skulle tvinges til å betale for USAs forsvar av Persiabukta.Historien om Donald Trumps väg mot makten. Dagens Nyheter. Besøkt 4. desember 2016. 

I forbindelse med presidentvalget i 1988 var Trump inne i spekulasjonene som en potensiell visepresidentkandidat til George H.W. Bush. I desember 1988 var Trump rangert som den tiende mest beundrede person i USA, ifølge Gallups årlige opinionsundersøkelse.Gallup, George (1990). "The Gallup Poll: Public Opinion 1989". Roman & Littlefield, s. 3. Trump var på omslaget av Time i januar 1989, og Trumps politiske ambisjoner og om han ville stille som presidentkandidat, ble diskutert i en artikkel av Otto Friedrich.Gibbs, Nancy. "Behind the Scenes: His First TIME Cover". Time Magazine, 19. desember 2016, s. 6.

Den 7. oktober 1999 var Trump gjest hos Larry King Live på CNN og bekreftet at han ville stille i nominasjonsvalget for Reformpartiet til presidentvalget i 2000. Den 1. januar 2000 lanserte Trump sin kampanjebok The America We Deserve. I en pressekonferense i Trump Tower i New York den 5. januar svarte Trump på spørsmål at han «kanskje er for ærlig til å være politiker». I boken diskuterer Trump blant annet Osama bin Laden og han skrev at et større terrorangrep ville ramme USA i nær fremtid som ville «få bombingen av Verdens handelssenter i New York i 1993 til å se ut som noe som var gjort av barn med kinaputter». Han fokuserte også på problemene med ulovlig innvandring til USA og beskrev landets innvandringspolitikk som «dumdristig og respektløs». Den 14. februar 2000 trakk Trump sitt kandidatur etter mislykkede primærvalg, selv om han vant delstatene California og Michigan, og uenighet internt i partiet.Winger, Richard (25 december 2011). "Donald Trump Ran For President in 2000 in Several Reform Party Presidential Primaries". Ballot Access News. Besøkt 18. juni 2017.

I 2006 og 2014 vurderte Trump å stille til valg som guvernør i New York.

Trump kritiserte ved flere anledninger George W. Bush og hans regjering for invasjonen i Irak i 2003 og håndtering av Irakkrigen. Trump vurderte å stille som motkandidat til Bush ved republikanernes primærvalg i 2004. I februar 2011 holdt Trump en tale ved den årlige Conservative Political Action Conference og det ble spekulert i om han ville stille for republikanerne i presidentvalget i 2012. Den 16. mai 2011 meddelte Trump at han ikke ville stille til valg da han ikke var klar til å forlate sin næringslivskarriere.  Trump talte ved Conservative Political Action Conference også i 2013, 2014 og 2015.Tidningarnas Telegrambyrå (24. februar 2017). Trump tog åter upp Sverige i sitt tal. Sydsvenskan. Besøkt 24. februar 2017. Etter å uttalt seg kritisk til president Barack Obamas politikk, begynte Trump i 2012 å antyde at han ville stille opp i presidentvalget i 2016.

Trumps utradisjonelle idéer og lederstil er blitt kalt trumpisme.

 Presidentvalget i 2016 

miniatyr|Valgmannsstemmer ved presidentvalget i USA i 2016. Stater der valgmannsstemmene gikk til Trump er markert med rødt, der valgmannsstemmene gikk til Hillary Clinton er markert med blått.

Trump lanserte sitt kandidatur til presidentvalget i 2016 den 16. juni 2015 i en tale han holdt i Trump Tower i New York.Donald Trump stiller som presidentkandidat. (16. juni 2015). Aftenposten. Besøkt 17. februar 2021. Presidentvalget ble avholdt 8. november 2016. Hillary Clinton, Trumps motkandidat fikk 48,2 % og Trump 46,2 % av stemmene. Trumps valgkampanje ble ledet av Paul Manafort. Trump ble valgt med et flertall av valgmannskollegiet med 30 delstater (306 valgmenn), mot Clintons 20 delstater (232 valgmenn). Blant hvite uten høyere utdanning vant Trump over Clinton med en margin på 20 prosentpoeng. Til sammenligning tapte Obama denne gruppen velgere med 10 prosentpoeng.

Professor i statsvitenskap Walter Russell Mead sammenligner Trump med Andrew Jackson som i stor grad fulgte Thomas Jeffersons linje, men «jacksonianisme» er mer populistisk og elitekritisk ifølge Mead.Inn i førkrigstiden. Morgenbladet, 1. desember 2017, s.4. Analyser av Trumps velgergrunnlag tyder på at fiendtlig innstilling til innvandrere var mest utslagsgivende for å stemme på Trump. Bare en liten del av velgerne hadde vanlige rasistiske holdninger, men mange mente at andre grupper fikk ufortjent tilgang til goder mens ens egen gruppe sakket akterut. 

Professorene Ayal Feinberg, Regina Branton og Valerie Martinez-Ebers fant at fylker (counties) der Trump hadde hatt valgkampmøte økte hatkriminaliteten med over 200 % sammenlignet med fylker som ikke hadde hatt slikt arrangement. Forskerne skriver i Washington Post at dette antyder at Trumps valgkamp kan ha medvirket til mer hatkriminalitet i form av vold og vandalisme.

 Presidentperioden 2017–2021 

mini|Det offisielle portrett av USAs 45. President.

Donald Trump ble innsatt som USAs 45. president den 20. januar 2017. I løpet av den første uka undertegnet presidenten seks presidentordrer som blant annet inkluderte utmeldelse fra Parisavtalen om klimatiltak, påbegynnelsen av Dakota Access Pipeline og en forsterking av grensekontroll, samt oppstart av planlegging av videre utbygging av grensemuren langs USAs sørlige grense mot Mexico. Han varslet at han tidlig ville omgjøre den gjeldende helsereformen (PPACA, «ObamaCare»). Den nye omfattende skattereformen («Tax Cuts and Jobs Act») reduserte blant annet selskapsskatten fra 35 % til 21 %.

 Utenrikspolitikk 
miniatyr|venstre|Erna Solberg på besøk i det hvite hus i januar 2018.

Utenrikspolitisk sto Trump-administrasjonen for bl.a. uttrekking av amerikanske soldater fra Syria, tre møter med Nord-Koreas leder Kim Jong-un som kan ha gitt noe avspenning. Nedrustningsavtaler med Russland har blitt avsluttet, bl.a. Avtalen om det åpne luftrom (Open Skies-avtalen). USAs ambassade i Israel ble flyttet fra Tel Aviv, der de fleste land har sine ambassader, til Jerusalem etter den israelske regjeringens ønske. 

 Fredsprisen 
Den norske stortingsrepresentanten Christian Tybring-Gjedde (FrP) nominerte høsten 2020 Trump til Nobels fredspris for blant annet fremforhandling av en avtale mellom Israel og De forente arabiske emirater og for at han som den eneste amerikanske president siden Jimmy Carter på 1970-tallet ikke hadde involvert amerikanske styrker i større militære operasjoner, noe Trump selv uttrykte takknemlighet for gjennom media og ved å ringe stortingsrepresentanten.

 Kjøp av Grønland 
To uker i forkant av at Donald Trump etter planen skulle besøke Danmark i september 2019 på invitasjon av dronning Margrethe, kunne amerikanske medier avsløre hans interesse for å kjøpe Grønland. Mette Frederiksen sa klart fra at Grønland ikke er til salgs og at Grønland er grønlandsk, ikke dansk. Han reagerte med å avlyse besøket til Danmark og kunngjøre seg krenket over den danske statsministerens respons som han kalte vemmelig. I dagene som fulgte gikk Trump til verbale angrep på Danmark før han gjorde helomvending etter å ha hatt en samtale med Frederiksen.

 Utnevning av dommere 
Trump utnevnte over 200 dommere i det føderale rettsvesenet i løpet av sin presidentperiode, derav de tre høyesterettsdommere Neil Gorsuch, Brett Kavanaugh og Amy Coney Barrett. De tre utnevnelsene førte Høyesterett i en konservativ retning. Det var i alt 105 ledige embeter da Trump tiltrådte, fordi Senatet i perioden 2011–2016 bare godkjente 28 % av de dommerne Obama nominerte.

«Spygate» og «Obamagate»

miniatyr|«Obamagate» tok utgangspunkt i Joe Bidens påståtte «unmasking» av Michael Flynn. Her Flynn sammen med Susan Rice avtroppende sikkerhetsrådgiver for Obama.

I mai 2018 fremsatte Trump påstander om at FBI benyttet en informant til å spionere på Trumps presidentkampanje i 2016, omtalt som «Spygate». Påstandene ble i desember 2019 tilbakevist av etterforskning utført av justisdepartementet. «Spygate» anses som en konspirasjonsteori.

På Twitter tok Trump 10. mai 2020 i bruk stikkordet «Obamagate».  Med «Obamagate» siktet Trump til påstander eller teori om at avtroppende president Obama og hans stab satte en felle for og etterforsket Michael Flynn som ledd i en større plan for å undergrave påtroppende president Trump. «Obamagate» omtales som en konspirasjonsteori. «Obamagate» antas å være et forsøk på å avlede oppmerksomheten fra sakene Trump selv ble kritisert for, særlig håndteringen av koronavirusepidemien og forsøk på å fremstille motkandiat Joe Biden som korrupt. 

 Protestmarsjen i Charlottesville 
miniatyr|Utklipp fra pressekonferanse i New Jersey, hvor Trump tok avstand fra «begge sider».
12. august 2017 ble det arrangert en protestmarsj i Charlottesville, Virginia av høyreekstreme grupper i USA blant annet alt-right, nynazister og Identitærbevegelsen. I løpet av marsjen kjørte et medlem av alt-right inn i en gruppe motdemonstranter, og drepte den anti-rasistiske aktivisten Heather Heyer. Trump ble kritisert for at han tok avstand fra vold «på mange sider» og uttalte at det var «very fine people on both sides». Han presiserte at han ikke mente ny-nazister og hvite nasjonalister, som burde fordømmes.

 Verbale angrep på «The Squad» 
Etter verbale angrep på demokratene Rashida Tlaib, Ilhan Omar, Alexandria Ocasio-Cortez og Ayanna Pressley (omtalt som «The Squad») i juli 2019 ble Trump kritisert for rasisme. Trump oppfordret dem til å «dra hjem» til landet de kom fra (Omar kom til USA som barn, de andre er født i landet). Med 240 mot 187 stemmer vedtok Representantenes hus en resolusjon som fordømte Trumps uttalelser som rasistiske. Fire republikanere stemte for resolusjonen.

 Kritikk av jødiske velgere 
I august 2019 uttalte Trump at jødiske velgere som stemmer på demokratene er illojale. Uttalelsen ble kritisert for å være antisemittiske og udemokratisk blant annet av ledende jødiske organisasjoner i USA. Kritkerne mener uttalelsen fremmer en antisemittisk stereotypi. Bakgrunnen er blant annet at jødiske amerikanere har reagert på anklager om dobbel lojalitet som implisitt betviler deres lojalitet til USA.

 Covid-19 
mini|Donald Trump med munnbind på vei til presidentens helikopter for å bli flydd til Walter Reed National Military Medical Center for covid-19-behandling 2. oktober 2020. Foto: Det hvite hus
Trump sa i februar 2020 i et intervju med journalisten Bob Woodward at covid-19 var en dødelig og vanskelig sykdom fordi den smittet via luft, men samtidig sa han offentlig at viruset ikke var farligere enn influensa. En studie fra Cornell University viste at Trump var den viktigste kilden til feilinformasjon i starten av pandemien.

Anbefalinger om å bruke munnbind mot smitte kom i april 2020, men Trump antydet at å gå med munnbind var et politisk uttrykk mot ham. 

Trump opplyste 2. oktober at han hadde testet positivt på SARS-CoV-2, og han ble innlagt på Walter Reed National Military Medical Center. Etter noen dager vendte han tilbake til Det hvite hus. 12. oktober testet han negativt igjen.

 Føderale henrettelser 
I perioden 1963–2019 hadde tre personer blitt henrettet for føderale forbrytelser etter føderal lovgivning, alle i president George W. Bushs første presidentperiode. Fra 14. juli 2020 til 16. januar 2021 ble 13 personer henrettet for føderale forbrytelser. Fra presidentvalget i 2020 og ut Trumps presidentperiode ble seks personer henrettet for føderale forbrytelser. Det var første gang siden Grover Cleveland var president i 1889 at det ble foretatt føderale henrettelser i perioden fra presidentvalget og til den avgående presidenten forlot embetet.Trump administration carries out 13th and final execution. AP. Besøkt 17. januar 2021.<ref>Trump bryter 132 år lang tradisjon – henretter folk bare dager før Biden overtar. Nettavisen. Besøkt 17. januar 2020.</ref>

 Tiden etter valget i 2020 
I løpet av de siste dagene i embetet benådet han 70 straffedømte personer og omgjorde straffen for 73. Han benådet for en stor del støttespillere og allierte blant annet Steve Bannon og to republikanske politikere som sonet straff for korrupsjon. Han benådet også flere personer dømt for ikke-voldelige narkotikaforbrytelser.

 Presidentvalget 2020 

Trump begynte tidlig på sommeren 2020 å uttrykke seg negativt om forhåndsstemming via posten (United States Postal Service). Han mente dette ville føre til valgjuks – at presidentvalget 2020 ville bli «rigget».Trump hevder poststemmer vil føre til juks. abcnyheter, 22. juni 2020. besøkt 7. januar 2021. Trump ble nominert som republikanernes presidentkandidat under nominasjonsmøtet som ble avholdt i Charlotte fra 24. til 27. august 2020. Det ble avholdt to presidentdebatter mellom Trump og demokratenes presidentkandidat Joe Biden. Trump snakket en blanding av sant og usant, det som kalles bullshit, ifølge førstelektor i retorikk ved Høyskolen Kristiania, Kjell Terje Ringdal.'Erna Solberg ville blitt hentet av noen i hvit frakk hvis hun hadde oppført seg slik'. Vårt Land. Besøkt 9. november 2020. 

Like etter valget 3. november hevdet Trump han hadde vunnet, men at «de» forsøker å stjele valget. Trump ønsket å stoppe stemmeopptellingen og hevdet at valget var rigget. En rekke TV-nettverk stoppet sin sending av denne talen fordi den var full av usannheter og bidro til å skape usikkerhet og å undergrave valget. Fire dager etter valget ble demokratenes presidentkandidat Joe Biden og visepresidentkandidat Kamala Harris utropes til vinnere. Da kom Biden opp i 290 valgmenn.Presidential Election Results. Fox News. Besøkt 7. november 2020.

Resultatet ble at Biden og Harris vant med  stemmer (51,32 %). Sittende president Donald Trump og visepresident Mike Pence, som var republikanernes kandidater, fikk  stemmer (46,87 %). Biden og Harris vant med det største antall stemmer i USAs historie,Joe Biden Crosses 80 million votes, Newsweek, 24. november 2020Sophie Lewis: Joe Biden breaks Obama's record for most votes ever cast for a U.S presidential candidate, CBS, 7. november 2020 og oppnådde den største seier mot en sittende president siden presidentvalget i 1932.John Haltiwanger: Trump is the first president in nearly 3 decades to lose a reelection, Business Insider, 7. november 2020Astead W. Herndon: Biden Asked Republicans to Give Him a Chance. They're Not Interested, The New York Times, 14. november 2020James Hohmann: The Daily 202: Biden won with the weakest coattails in 60 years. That could make him dependent on GOP senators, The Washington Post, 11. november 2020 Trump, som også fikk rekordmange stemmer for en sittende president, nektet å anerkjenne Biden som valgvinner og hevdet at valget var «rigget». Han gikk til 62 søksmål, og fikk rettens medhold i ett av dem, men uten at dette hadde betydning for resultatet. Tidligere New York-ordfører Rudy Giuliani var Trumps advokat.By the numbers: President Donald Trump's failed efforts to overturn the election. USA Today. Besøkt 10. februar 2021.

Den 14. desember 2020 avga valgmannskollegiet sine stemmer: 306 valgmenn stemte på Biden og Harris, mens Trump og Pence fikk 232 stemmer.Jeremy Herb: Electoral College affirms Biden win, shaking loose fresh Republican recognitio, CNN politics, 15. desember 2020, oppdatert 2:00 GMT Etter dette ble Trump anerkjent som vinner også av republikanernes majoritetsleder i Senatet, Mitch McConnell, som inntil da hadde sagt at Trump var i sin lovlige rett til å fremme søksmål når det gjaldt gjennomføring av valget.

Valget 3. november 2020 var også valg til Kongressen. Senatet kom i den situasjon at republikanerne fikk 50 senatorer og demokratene 50, inkludert to uavhengige som støtter demokratene. Fordi visepresidenten har en avgjørende stemme ved stemmelikhet, betyr det at demokratene fikk flertall etter at Harris ble innsatt som visepresident. At en sittende president taper både presidentskapet og flertallet i Kongressen, skjedde for første gang siden Herbert Hoover gjorde det samme i presidentvalget i 1932.

Etter valgnederlaget fryktet flere av de ledende generalene, blant de general Mark A. Milley, Chairman of the Joint Chiefs of Staff, i den amerikanske generalstaben at Trump ville forsøke militærkupp, og diskuterte tiltak de kunne ta for å hindre at det skulle skje.

Trump forlot Det hvite hus 20. januar 2021, men deltok ikke på innsettingen av sin etterfølger Joe Biden; derimot reiste han direkte til Mar-a-Lago. Trumps påstand om at han i realiteten hadde vunnet valget i 2020, ble av flere karakterisert som en såkalt «stor løgn». Uttrykket ble hentet fra Adolf Hitlers Mein Kampf og var der hans beskrivelse av jødenes angivelige påstander om ansvaret for utfallet av første verdenskrig. Trump svarte på dette, ved selv å kalle valget for «Den store løgnen».

 Stormingen av kongressbygningen 

miniatyr|Trumptilhenger klar til å demonstrere i Washongton, D.C. 6. januar 2021. Plakaten siterer Trumps udokumenterte påstand om massivt valgfusk. 

Trump, som fortsatt fornektet fakta når det gjaldt utfallet av presidentvalget og fremholdt at valget var «stjålet» og at han var den egentlige vinner, ba sine tilhengere komme til Washington, D.C. 6. januar. Denne datoen skulle begge kamre i Kongressen samles for å godkjenne avstemningen fra valgmannskollegiet etter presidentvalget.Trump Summoned Supporters to 'Wild' Protest, and Told Them to Fight. They Did. U.S. News & World Report. Besøkt 7. januar 2021. 

Flere tusen Trump-tilhengere samlet seg, og Trump holdt en tale for dem om formiddagen 6. januar. Trump-tilhengerne gikk opp Pennsylvania Avenue mot kongressbygningen, og noen trengte seg inn i bygningen. Kongressen fortsatte sitt møte etter at bygningen var ryddet og gjorde det formelle vedtak om at Joe Biden hadde vunnet presidentvalget. Åtte republikanske senatorer og mange representanter i Huset stemte mot fordi de støttet Trumps påstander om at valget var «stjålet». Flere senatorer som tidligere hadde sagt de ville støtte Trump, endret mening etter hendelsen. En av dem, Sør-Carolinas Lindsey Graham, som hadde vært Trumps lojale støttespiller, uttalte at «nok er nok».Lindsey Graham says ‘enough is enough,’ tells Trump ‘hell of a ride’ is over. Independent. Besøkt 8. januar 2021.

Trump ble utestengt fra Facebook og Twitter og flere andre sosiale medier etter stormingen av kongressbygningen.Angrepet på Kongressen: Tidslinja: Dette skjedde. Dagbladet. Besøkt 8. januar 2020. Trump ble sterkt kritisert for sin handlemåte både innad i USA og internasjonalt. Før han ble utestengt fra Twitter meddelte Trump 7. januar at det ville bli en ordnet overgang til det nye presidentskapet den 20. januar 2021.USA: Trump Admits Defeat After Congress Certifies Biden’s Victory. africanews. Besøkt 8. januar 2021.

 Presidentvalget i 2024 
15. november 2022 kunngjorde Trump sitt kandidatur til presidentvalget i 2024.

 Rettssaker om valgbarhet 
Høyesterett i Minnesota avviste i en dom 8. november 2023 et krav om å diskvalifisere Trump fra primærvalgene. Domstolen utelukket ikke at det kunne bli reist en ny sak for å hindre Trump å delta i selve presidentvalget.

Colorados høyesterett avsa 19. desember 2023 dom for at Trump ikke kunne stille i primærvalgene i 2024 i denne delstaten. Begrunnelsen var at han hadde deltatt i et opprør mot staten 6. januar 2021. Domstolen viste til den amerikanske grunnlovens 14. tillegg, seksjon 3. Etter anke avgjorde USAs Høyesterett enstemmig gyldigheten av dette forbudet, og at han følgelig kan stille ved nominasjonsvalget i delstaten.

Høyesterett i Michigan avviste 27. desember 2023 et krav om at Trump skulle være diskvalifisert fra å delta i valgkampen.

 Administrative avgjørelse om valgbarhet 
Delstaten Maines secretary of state Shenna Bellows bestemte 28. desember 2023 at Trump ikke kunne delta ved de offentlige primærvalgene i delstaten. Begrunnelsen var at Trump hadde opptrådt i strid med opprørsbestemmelsen i den amerikanske grunnlovens 14. tillegg, seksjon 3. Det ble varslet at beslutningen ville bli bragt inn for domstolene.

 Attentat 

13. juli 2024 ble Trump utsatt for et attentat under et valgkampmøte i Butler. Trump ble truffet av et skudd i øret mens han sto på talerstolen.

 Valgkampen 2024 
Valgkampen i 2024 ble fra Trump sin side preget av usannheter, krisemaksimering, stråmannsargumenter, og verbale angrep mot personer og folkegrupper. Trump omtalte president og presidentkandidat Joe Biden som en «tyrann»"The Politics of Fear Itself", The Atlantic (7. mai 2024) og for å være for gammel."Trump Counters DNC With Rally In Michigan – "That Was A Coup"", KTRH Local Houston and Texas News (20. august 2024) Da Biden trakk seg fikk Trump muligheten til å bli USAs eldste president gjennom tidene hvis han skulle bli valgt."Trump would be the oldest person to become president. He’s not sharing health details", AP News (16. oktober 2024)

Som erstatning for Joe Biden valgte Det demokratiske partiet visepresident Kamala Harris som presidentkandidat. Trump reiste spørsmål om hvem som hadde hørt om Kamala Harris. Han var opptatt av hennes rasetilhørighet, og var forvirret angående om hun var indisk eller sort; det er velkjent at Kamala Harris har mor fra India og far fra Jamaica."Trump on Harris: 'Is she Indian or is she black?'", BBC (31. juli 2024) Trump hevdet at Kamala Harris er kommunist, marxist og gal («crazy» og «lunatic»),"Fact-check: Trump called Kamala Harris a communist and a Marxist. Pants on Fire!", PolitFact (26. august 2024)"Trump reverts to personal insults, says Harris is a 'lunatic' and he's 'better looking' than her", The Journal (18. august 2024) løgner,"Did Kamala Harris work at McDonald's? Here are the facts", MSN (4. november 2024) lat og ondsinnet."Donald Trump calls Kamala Harris ‘low-IQ individual’ but claims he is ‘very nice’ to her", MSN / Independent (30. oktober 2024)"Trump Calls Harris 'Evil' At Rally With Vance In Minnesota", International Business Times (28. juli 2024) Trump hevdet at Kamala Harris, som er gift med en jødisk mann, misliker jøder."Donald Trump says Kamala Harris, who’s married to a Jewish man, ‘doesn’t like Jewish people’", AP News (30. juli 2024)

Trump hevdet at innvandrere i Springfield, Ohio stjeler og spiser kjæledyr som for eksempel katter og hunder. Politiet og borgermesteren i Springfield benektet dette. Katten som var opphav til ryktene, ble funnet i god behold i kjelleren til eieren, men Trump holdt fast ved sin historie.

 Valgvinner 
Trump og visepresidentkandidat J.D. Vance vant valget 5. november mot demokratenes kandidater sittende visepresident Kamala Harris og visepresidentkandidat Tim Walz. Trump ble dermed den andre tidligere, amerikanske president som kom tilbake som president etter å ha vært ute av presidentembetet en periode. Den første var Grover Cleveland som vant valgene i 1884 og 1892. Trump er den første straffedømte presidenten. Det repulikanske parti vant fire seter fra demokratene og fikk flertall i Senatet, og det opprettholdt flertallet i Representantenes hus.

Trump vant valget klart, men med relativt liten margin i det som ansees som et jevnt valg. Trump fikk 49,9 % av stemmene noe som ga en margin på 1,5 % til motkandidat Kamala Harris. Til sammenligning fikk Joe Biden i 2020 51,3 % av stemmene og Trump oppnådde 46,1 % i 2016. Trumps margin i valgmannsstemmer på 86 er nokså likt historiske jevne resultater. Ronald Reagan (i 1984) og Richard Nixon (i 1972) vant i valgskred med margin på over 500 i valgmenn; Nixon og Lyndon B. Johnson oppnådde 60 % av stemmene. Bill Clinton oppnådde aldri flertall i folket på grunn av en sterk tredjekandidat, Ross Perot.

 Presidentperioden fra 2025 

miniatyr|Det offisielle portrett av USAs 47. President.

 Bakgrunn 
Mens Trump da han ble president i 2017 var relativt uforberedt på hva skulle gjøre da han ble president, var han i 2025 langt grundigere forberedt. I regi av Heritage Foundation var Project 2025 utarbeidet med relativt detaljerte planer for hva som kunne gjøres for å fremme den politikken de ønsker, særlig ble det lagt vekt på å redusere den føderale staten.

I januar 2025, før han ble innsatt, tok Trump til orde for at USA burde overta Canada, Grønland og Panamakanalen.

 Etter innsettelsen 
Kort etter innsettelsen 20. januar 2025 utstedte Trump mange presidentordrer (executive orders) på ulike politikkområder. Ingen tidligere president har signert så mange ordrer i løpet av første dag i embetet. Han benådet over 1000 personer dømt for medvirkning til stormingen av kongressen 6. januar 2021. I en presidentordre 20. januar 2025 etablerte Trump Departementet for regjeringseffektivitet (DOGE) under ledelse av Elon Musk.

Trump ga ordre om utvisning av immigranter til El Salvador, uten at immigrantene skulle få mulighet til å få sin sak prøvet for en rett.  Trump henviste til en lov fra 1798; denne loven gir rett til å utvise utlendinger uten rettslig prøving når USA er i krig.  Trump hevdet at USA er i krig mot gjengen Tren de Aragua (TdA)«What is the 1798 law that Trump used to deport migrants?», BBC (13. mai 2025).  Trump hevdet videre at TdA styres av den venezuelanske regjeringen; en påstand som ble motsagt av amerikansk etteretning.«U.S. intelligence agencies contradict Trump's Tren de Aragua claims», NBC News (6. mai 2025)  Ordren fra Trump ble midlertidig stanset av den føderal dommeren James Boasberg i mars 2025. Trump tok da til orde for å reise riksrettssak (impeach) mot Boasberg. Høyesteretts ledende dommer, John Roberts, uttalte da at praksis gjennom 200 år har vært at rettsforfølgelse av dommere ikke har vært noe legitimt virkemiddel ved uenighet i rettskjennelser. Det er svært uvanlig at høyesterett kommer med slik uttalelser. Dette er den fjerde dommeren som republikanere i kongressen har tatt initiativ til å tiltale etter at de har gjort motstand mot Trumps tiltak.

 Tale i justisdepartementet 
Trump holdt 14. mars 2025 en tale i Justisdepartementet der han kritiserte aktorer som hadde etterforsket ham (Trump omtalte dem som korrupte og radikale). Han kritiserte domstolene (dommerne ble omtalt som korrupte) og media, og truet med gjengjeldelse. Han omtalte sakene som justisdepartementet førte mot ham «bullshit». I talen erklærte han seg som chief law enforcement officer in our country – en betegnelse som vanligvis er forbeholdt justisministeren som i USA også er leder for påtalemakten. Talen omtales som en tydelig brudd med normen i Washington der, særlig etter Watergate, politikere og justisdepartmentet har holdt avstand for å unngå politisk innblanding i straffesaker. Han hevdet at media var partiske og at det burde være ulovlig.https://thehill.com/homenews/administration/5195950-trump-justice-department-speech/ Han gjentok påstanden om at han ble frastjålet valget i 2020.

 Handelskrig 

Den 1. februar 2025 signerte Trump presidentordrer som med virkning fra 4. februar ville innføre 25 % toll på de fleste varer fra Mexico og Canada. Trump økte 4. mars tollen på varer fra Kina fra 10 % til 20 %. Kina svarte med å innføre 10 % toll på amerikanske landbruksvarer, og 15 % på noen utvalgte. Canada innførte 25 % på amerikanske varer. 

2. april 2025, dagen Trump kalte frigjøringsdagen, innførte Trump noe han kalte en «gjensidig» toll på 10 % på alle verdens land, samt en ekstra toll på en lang rekke land som presidentens administrasjon mente hadde toll på amerikanske varer. Tollsatsene var ikke basert på gjensidighet i tollsatser, men derimot handelsbalanse: Desto mer USA importerte fra et land i forhold til hvor mye USA eksporterte, desto høyere ble tollsatsen.«How were Donald Trump's tariffs calculated?», BBC (3. april 2025)  EU lovet mottiltak for tollen på stål som kom tidligere, og Ursula von der Leyen sa at EU forberedte flere mottiltak dersom forhandlingene (om tollen) feiler. Kinas handelsminister kalte tollen et brudd på internasjonale handelsregler og unilateral mobbing.  Dagen etter falt børsene i hele verden. 

22. april 2025 hevdet Trump at 200 handelsavtaler var blitt inngått.  Han ville ikke avsløre detaljer om avtalene, men hevdet at avtalene ville bli offentliggjort i løpet av 3 til 4 uker.  Per begynnelsen av juni 2025 var ingen slik avtale blitt offentliggjort, verken av Trump-administrasjonen eller noen avtalepartner.«Read the Full Transcript of Donald Trump’s ‘100 Days’ Interview With TIME» TIME (25. april 2025)

Per 6. juli 2025 hadde Trump-administrasjonen inngått handelsavtaler med Storbritannia og Vietnam, pluss en foreløpig, delvis avtale med Kina.  USAs finansminister Scott Bessent fortalte at USA ville sende ut brev til 100 små land for å få igang arbeidet med å etablere handelsavtaler.«Trump team moves goalposts on tariffs again» Politico (6. juli 2025)

 Demontering av demokratiet 
Den britiske matematikkprofessoren Christina Pagel startet i 2025 med en «Trump action tracker» med ulike kategorier, bl.a. «Underminering av demokratiske institusjoner», «Angrep på vitenskap», «Informasjonskontroll, desinformasjon og propaganda» og «Korrupsjon og egen berikelse». Ett år inn i Trumps andre presidentperiode var det oppført 2100 handlinger i dette registeret. I Morgenbladet 5. desember 2025 listes opp de områder Trump angriper demokratiet: «1. Konsentrerer makt hos presidenten, 2. Endrer rettssystemet, 3.Angriper forsamlings- og ytringsfriheten, 4. Uthuler valgsystemet, 5. Angriper enkeltpersoner rettssikkerhet, 6. Beordrer den offentlige moral, 7. Angriper akademia»

 Imperialisme 

4. mai 2025 gjentok Trump ønsket om å overta Grønland, og utelukket ikke bruk av militærmakt. Trump hevdet at USA har et sterkt behov for å overta Grønland, av militære grunner og på grunn av mineralressurser.«Trump says he ‘doesn’t rule out’ using military force to control Greenland» The Guardian (4. mai 2025)  Han har hevdet at eierskap og kontroll over Grønland er absolutt nødvendig for USA.«Trump repeats musings about taking control of Canada and Greenland» Euronews (January 7, 2025)  Grønlands statsminister Jens-Frederik Nielsen og Danmarks statsminister Mette Frederiksen har reagert kraftig mot Trump sine ønsker.«Greenland not a piece of property, says PM after Trump threats» BBC (27. april 2025)

4. mai 2025 gjentok Trump også ønsket om å innlemme Canada i USA.  Han argumenterte med at Nord-Amerika ville se vakrere ut uten grensen mellom USA og Canada.  Han hevdet at USA ikke trenger noe av det Canada har.  Han hevdet at USA subsidierer Canada med 200 milliarder dollar hvert år, og at USA ikke ville trenge å gjøre dette hvis Canada ville bli en del av USA.  Canada har avvist forslaget bestemt.«Trudeau says 'not a snowball's chance in hell' Canada will join US»  BBC (7. januar 2025)

Trump har hevdet, uten å vise til kilder eller bevis, at kinesiske soldater opererer Panamakanalen.  Panamas president har avvist dette. Trump har videre hevdet at USA ga kanalen til Panama og at USA kommer til å ta den tilbake. Staben til Trump har bedt USAs militære sydkommando om å lage planer som spenner fra tett samarbeid med Panama til bruk av militærmakt for å overta kanalen.«Trump White House has asked U.S. military to develop options for the Panama Canal, officials say» NBC News (13. mars 2025)

 Ukraina 
Under sin første presidentperiode 2017–2021 viste Trump liten interesse for de pågående  russiske angrepene mot Ukraina i Donbas. 

Rett etter starten på Russlands invasjon av Ukraina 2022 kalte han Russlands president Vladimir Putin «genial».«Trump calls Putin ‘genius’ and ‘savvy’ for Ukraine invasion», Politico (23. februar 2022)

Under valgkampen for sin andre presidentperiode hevdet Trump gjentatte ganger at han ville greie å få slutt på krigen i løpet av 24 timer etter valgseier eller innsettelse som president. Senere har han hevdet at han bare var «litt sarkastisk». «Trump says he was being a ‘bit sarcastic’ when he promised to end Russia-Ukraine war in 24 hours», AP News (15. mars 2025)

Trump har kritisert Ukrainas president Volodymyr Zelensky og hevdet, i strid med virkeligheten, at Ukraina hadde startet krigen mellom Russland og Ukraina.«Trump blames Zelensky for starting war after massive Russian attack», BBC (15. april 2025)«Fact-checking Trump claims about war in Ukraine», BBC (19. februar 2025)

Et møte med Volodymyr Zelenskyj i det hvite hus i februar 2025 endte i en diplomatisk katastrofe da Trump og visepresident JD Vance gjentok russiske argumenter og ydmyket Zelenskyj.  

Trump har sagt at han fortjener å motta Nobels Fredspris for sin innsats i forbindelse med Ukraina.«Trump still really wants to win a Nobel Peace Prize», NBC News (1. mars 2025)

Meningsmålinger i løpet av våren 2025 viste at et flertall av innbyggerne i USA var motstandere av Trump sin politikk rundt Ukraina.«Poll: Most Americans are rooting for Ukraine. But nearly half think Trump prefers Russia.», NBC News (17. mars 2025)

 Påstått folkemord i Sør-Afrika 
I et møte med Sør-Afrikas president Cyril Ramaphosa 21. mai 2025 hevdet Trump at det foregikk et folkemord mot hvite i Sør-Afrika.  Et bilde som Trump hevdet viste folkemord i Sør-Afrika, var egentlig fra Kongo.  En video som Trump hevdet viste gravsted for over 1000 hvite, var fra en minnemarkering for to avdøde.  Ifølge Larry Madowo, korrespondent for CNN i Sør-Afrika, var nesten alt Trump sa «unøyaktig eller umiddelbart tilbakevist».«Trump leans into widely disputed claims about "white genocide" in South Africa», Axios (21. mai 2025)  Ingen av de politiske partiene i Sør-Afrika, heller ikke partier som  representerer hvite, har hevdet at det foregår noe folkemord mot hvite i landet.«Is there a genocide of white South Africans as Trump claims?» BBC (3. juni 2025)

 Trump som fredsmekler 
Donald Trump skal i august 2025 ha ringt Jens Stoltenberg for å si at han fortjener fredsprisen. Donald Trump sa i et møte med europeiske ledere 18. august 2025 at han hadde stoppet 6 kriger. De seks krigene skal være konfliktene mellom Armenia og Aserbajdsjan, mellom Den demokratiske republikken Kongo og Rwanda, Iran–Israel-krigen, konflikten mellom India og Pakistan, konflikten mellom Kambodsja og Thailand, mellom Egypt og Etiopia og mellom Serbia og Kosovo. Fredsprisvinner Denis Mukwege anklaget avtalen i Kongo for å «belønne aggresjon, legitimere plyndringen av Kongos naturressurser og tvinge offeret til å gi fra seg sin nasjonale arv ved å ofre rettferdighet for å sikre en svak og skjør fred». Indias forsvarsminister har uttalt at Trumps påstand om sin rolle er "helt feil og uten grunnlag" og USA bombet Iran før en våpenhvile der ble inngått.  Trump la økonomisk press på Thailand og Kambodsja som førte til våpenhvile etter forhandlinger i Malaysia ledet av statsminister Anwar Ibrahim.  Konflikten rundt den store renesanse-demningen i Etiopia og en handelsavtale mellom Kosovo og Serbia var Trump involvert i i sin første presidentperiode. 

Den 4. september 2025 erklærte Trump at navnet på forsvarsdepartementet nå var endret til krigsdepartementet og at forsvarsministeren nå skulle tituleres krigsminister. Krigsminister Pete Hegseth uttalte at: «Som presidenten har sagt driver vi ikke bare med forsvar, vi driver med angrep.»    Hegseth forklarte at det amerikanske militæret ville satse mer på maksimal dødelighet og voldelig effekt, og mindre på lovlighet og politisk korrekthet.«Trump’s throwback to ‘Department of War’ signals a retreat from modern world into past glory» Independent (5. september 2025)

Da det ble tydelig at Trump ikke kom til å motta Nobels fredspris i 2025, reagerte verdens fotballforbund med å opprette sin egen fredspris, som forbundet tildelte Trump i desember 2025.

Den 5. desember 2025, like før FIFA fredsprisen ble overrakt til Trump, ble en ny «historisk» fredsavtale underskrevet mellom Rwanda og Den demokratiske republikken Kongo. Avtalen fra juni ble ikke overholdt i praksis og hadde ikke noen krav om tilbaketrekking av tropper.https://news.un.org/en/story/2025/12/1166527 Også den nye avtalen møtte kritikk.https://www.reuters.com/world/africa/congo-president-tshisekedi-accuses-rwanda-violating-peace-deal-2025-12-08/ 8. desember 2025 brøt det også ut nye kamper mellom Thailand og Kambodsja, og «fredsavtalen» fra oktober ble tilsidesatt. 
 Demonstrasjoner i oktober 2025 
En av de største demonstrasjonene mot Trump ble arrangert 18. oktober 2025. Under slagordet "No Kings" var det demonstrasjoner 2700 steder i USA med 7 millioner deltakere ifølge arrangøren, med opp mot 200.000 i Washington og 100.000 i New York.

 Angrep på Iran og Venezuela 
«Jeg skal ikke starte kriger. Jeg skal få slutt på kriger», hadde Trump uttalt da han ble valgt til president i 2024.

USA støttet Israel i den tolv dager lange Iran–Israel-krigen i juni 2025, blant annet ved å la sju B-2 bombefly slippe bunkerknusende bomber av typen GBU-57 på rundt 13,6 tonn hver hvorav 2,4 tonn sprengstoff. B-2-bombeflyene fløy fra Whiteman Air Force Base i Missouri, og i alt var 125 fly involvert i operasjonen.

USAs intervensjon i Venezuela skjedde natt til 3. januar 2026 da amerikanske spesialstyrker gikk til aksjon inne i Venezuela og tok Venezuelas president Nicolás Maduro og hans kone til fange og førte dem til USA der de ble stilt for retten for narkotikaforbrytelser. Venezuelas visepresident Delcy Rodríguez overtok som fungerende president.

Utover vinteren 2025/2026 foregikk det forhandlinger om en mulig ny avtale for å forhindre Iran i å utvikle kjernefysiske våpen. Den tidligere atomavtalen med Iran fra 2016 trakk Trump USA ut av i sin første presidentperiode.

Den 28. februar 2026 gikk Israel til angrep på Iran igjen, med støtte fra USA, men uten at Trump involverte Kongressen. Irans åndelige leder ayatolla Ali Khamenei  ble drept i angrepet. I en fjernsynstale henvendte Trump seg til det iranske folk og sa at de nå hadde muligheten til å skaffe seg en ny ledelse.

 Riksrettssaker 
I sin første presidentperiode ble han stilt for riksrett to ganger, først for et påstått forsøk på å presse Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj for opplysninger om Joe Bidens sønn Hunter under trussel om å holde tilbake våpenhjelp, så for å skulle ha oppfordret til voldelig oppvigleri mot den lovlige statsorden.

 Første riksrettssak 

Leder av Representantenes hus Nancy Pelosi kunngjorde 24. september 2019 at kammeret kom til å innlede undersøkelser med sikte på en riksrettstiltale mot Trump, for påståtte brudd på embetseden og forsøk på å forlede en fremmed nasjon for å sverte en politisk motstander, presidentkandidat Joe Biden.

Komitéen bestemte 13. oktober 2022 enstemmig å stevne Trump som vitne i saken. Høringene viste at ex-presidenten var hovedpersonen bak stormingen der 5 personer ble drept og 140 politi ble skadet. Trumps rådgiver Steve Bannon ble stevnet i juli, men dukket ikke opp og ble dømt for forakt for kongressen.

Den 18. desember 2019 besluttet Representantenes hus å tiltale Trump på to punkter. Tiltaleskriftet anklaget Trump for i strid med grunnloven å ha presset ukrainske myndigheter til å iverksette etterforskning mot Hunter Biden for sin egen politiske vinning og for å ha hindret Kongressen i å utøve sin kontrollfunksjon. Avstemningen fulgte i store trekk partilinjene, der demokratene stemte for og republikanerne mot tiltalen.

Hovedforhandlingene ble holdt i Senatet fra 16. januar til 5. februar 2020, og ble i samsvar med USAs grunnlov ledet av justitiarius John Roberts i USAs høyesterett. Avstemningen om skyldspørsmålet fant sted 5. februar 2020, i to runder. I spørsmålet om maktmisbruk stemte 52 senatorer for at Trump ikke var skyldig, mens et mindretall på 48 mente han var skyldig. Den andre avstemningsrunden dreide seg om hvorvidt Trump hadde hindret Kongressen i sitt arbeid. Her stemte 53 senatorer for frifinnelse, mens 47 mente han var skyldig. Da ingen av tiltalepunktene oppnådde to tredels flertall, slo høyesterettsjustitiarius Roberts fast at Trump var frifunnet.

Samtlige senatorer fra det demokratiske partiet stemte for å fradømme Trump hans embete. Senator Mitt Romney stemte i spørsmålet om maktmisbruk som den eneste republikanske senator for å fradømme Trump hans embete. I spørsmålet om Trump hadde obstruert kongressens arbeid, stemte Romney med republikanerne, slik at avstemningsresultatet fulgte de partipolitiske skillelinjene.

 Andre riksrettssak 

Representantens hus opprettet i 2021 en særlig komité, 6. januar-komitéen, for å undersøke stormingen av kongressen 6. januar 2021. Komiteen holdt en rekke høringer i 2021 og 2022. Representantenes hus vedtok 13. januar å innlede riksrett mot Trump blant annet på bakgrunn av stormingen av Kongressbygget en uke tidligere. Tiltalen gjelder «inciting an insurrection» (voldelig opprør). Vedtaket ble gjort med 232 mot 197 stemmer. Liz Cheney og ni andre republikanere stemte sammen med demokratene for vedtaket. Cheney er datter av tidligere visepresident Dick Cheney og den tredje mektigste republikaneren i representantenes hus. Liz Cheney uttalte at Trump er ansvarlig for angrepet ved å samle demonstrantene og oppildne dem til å angripe kongressen. Fire republikanere unnlot å være tilstede ved avstemningen. Flere republikanere sa i sine innlegg at Trump var ansvarlig men at det var uklokt med riksrett og gikk i stedet inn for gransking og formell kritikk av presidenten. Dette er første gang en amerikansk president har fått en andre riksrettstiltale mot seg. Senatet fungerer som domstol og saken kom opp etter innsettelsen av Biden da senatet ble samlet. Dersom Trump hadde blitt dømt kunne han ha blitt nektet å stille til presidentvalg på nytt.

Den 13. februar 2021 ble Donald Trump frikjent i riksrettssaken. Et flertall i Senatet stemte for domfellelse, men ikke mange nok til at det ble to tredjedels flertall som kreves for å dømme en president i riksrett.https://www.theguardian.com/us-news/2021/feb/13/donald-trump-acquitted-impeachment-trial

Selv om Trump ikke ble dømt i riksrettssaken, ble spesialetterforsker Jack Smith satt til å undersøke saken. I desember 2022 ble det åpnet sak, og en storjury i Washington intervjuet mange av de involverte.  Det finnes ingen lovpraksis i USA for straffeforfølgelse av presidenter som ikke vil gi fra seg makten, så det var per 2023 usikkert hvordan saken vil utvikle seg.

 Føderale straffesaker 
 Straffesak om oppbevaring av graderte dokumenter 

En storjury reiste 8. juni 2023 tiltale mot Trump med grunnlag i hans behandling av graderte dokumenter etter å ha gått av som president. I tillegg til Trump ble også Waltin Nauta og Carlos De Oliveira tiltalt. Tiltalen omfattet 40 punkter relatert til påstått ulovlig behandling av graderte dokumenter etter at Trump gikk av som president. Trump erklærte seg ikke straffskyldig. Saken var den første der en føderal tiltale ble reist mot en tidligere amerikansk president. Saken er berammet til 24. mai 2024.

 Straffesak om sammensvergelser (saken om 6. januar 2021) 

Den 1. august 2023 kunngjorde spesialefterforsker Jack Smith en tiltale, som på landsbasis var den tredje i rekken, og som omfattet
 Sammensvergelse i svindel mot USA
 Sammensvergelse for å hindre en offentlig forhandling
 Hindring og forsøk på hindring av en offentlig forhandling
 Sammensvergelse mot rettigheter.
De fire punktene berører tre respektive ofre for de påståtte handlingene: 1.: Selve nasjonen, hvis valgsystem Trump skal ha forsøkt å undergrave, 2. og 3.: Kongressen, hvis opptelling av valgmannsstemmene ble avbrutt, 4.: Det amerikanske folket, hvis rett til å velge president ble forsøkt tilsidesatt.

Etterforsker Jack Smiths rapport ble offentliggjort 14. januar 2025. Smith konkluderte med at bevisene er så gode at Trump ville ha blitt dømt i rettssak. Saken ble trukket etter at Trump vant presidentvalget i 2024 og Smith mener at bare Trumps retur til presidentembetet hindret dom.

 Spørsmålet om strafferettslig immunitet 
Donald Trump og hans advokater hevdet at en president ikke kan dømmes for noe han gjorde mens han var president (strafferettslig immunitet). Den 8. februar 2024 forkastet den føderale ankedomstolen i District of Columbia, enstemmig Trumps krav. Domstolen uttalte blant annet at: «Vi kan ikke akseptere tidligere president Trumps påstand om at presidenten har ubegrenset autoritet og kan gjøre lovbrudd som vil nøytralisere de mest grunnleggende kontrollfunksjonene av regjeringsmakten – anerkjennelse og implementasjon av valgresultater.»  Trump anket avgjørelsen til Høyesterett. Høyesterett bestemte 1. juli 2024 at tidligere presidenter strafferettslige immune for offisielle handlinger som president innenfor den myndigheten presidenten har etter grunnloven. Det er ifølge Høyesteretts avgjørelsen ingen immunitet for uoffisielle handlinger. Avgjørelsen ble gjort med 6 mot 3 stemmer. Trump har hevdet immunitet fordi han fortsatt var president da utførte det tiltalen omhandler.

 Straffesaker i delstatene 
 Straffesak i New York: Tiepenger til Stormy Daniels og Karen McDougal 

Den 30. mars 2023 tok en storjury i New York City ut tiltale mot eks-presidenten. Enkeltpunktene i tiltalen ble ikke offentliggjort før de ble lest opp for ham i retten 4. april. De dreiet seg om hans påståtte rolle i å forfalske firmaregnskap som skjulte utbetalinger som var blitt foretatt i 2016 for å hemmeligholde seksuelle forhold til pornoskuespillerinnen  og Playboy-modellen . 

Trump ble i mars 2023 anklaget for 34 tilfeller der utbetalinger ble kalt for juridisk arbeid, men egentlig var «hysjpenger» til Stormy Daniels. Dommer Merchan bestemte at jury-medlemmene ikke skulle få være anonyme og 26. mars 2024 beordret retten Trump til å ikke kommentere offentlig de som var med i saken eller deres familie.  I dagene som fulgte angrep Trump Merchans datter i sosiale medier. 

Selve rettssaken startet 15. april 2024, og Trump erklærte seg ikke skyldig. 30. april fikk Trump bøter for forakt for retten ved å trosse forbudet og kommentere personer involvert i rettssaken. 6. mai fikk han sin 10. bot for å bryte dette forbudet. 

I rettssaken vitnet blant annet David Pecker, tidligere redaktør for National Enquirer, Michael Cohen som var Trumps advokat og «fixer», Hope Hicks som var Trumps kommunikasjonssjef og Stephanie Gregory Clifford, også kjent som Stormy Daniels. Forsvaret kalte to vitner, Daniel Sitko og Robert Costello. Costellos opptreden fikk dommeren til å irettesette ham. https://www.courthousenews.com/robert-costellos-testimony-in-trumps-criminal-trial-was-a-disaster-experts-say/

30. mai 2024 ble Trump funnet skyldig på alle punkter. 

Trump gikk umiddelbart ut og kalte saken for en skam og hevdet at dommeren var korrupt.

Ved straffeutmålingen i januar 2025 slapp Trump bot, fengsel og prøvetid (unconditional discharge), samtidig som retten la til grunn at Trump er skyldig og dommen havner på Trumps rulleblad. Dommeren fremholdt at det er rollen som president som gjør at Trump slapp straff. Trump ble funnet skyldig i dokumentforfalsking og brudd på regnskapsloven. En førstegangsforbryter på Trumps alder får normalt ikke fengselsstraff i slike saker.

 Straffesak i Georgia: (Raffensperger-samtalen) 

Statsadvokaten i Fulton county åpnet i februar 2021 etterforskning (engelsk: probe) med bakgrunn i telefonsamtalen mellom Trump og Brad Raffensperger.

Den 14. august 2023 besluttet en storjury i Georgia å tiltale Trump og 18 støttespillere og medsammensvorne for forsøk på å forsøk på å omgjøre presidentvalget i Georgia 2020. 24. august meldte Trump seg for politiet, og var 20 min i Fulton County Jail før han slapp ut mot kausjon på 200000$.  Tump returnerte til Twitter ved å poste bildet med teksten: «Valginnblanding. Aldri overgi seg!»

 Sivile søksmål 
 Villedende regnskaper, staten New York 

Statsadvokat Letitia James reiste på vegne av staten New York et sivilt søksmål mot Donald Trump med krav om 250 millioner dollar. New York Supreme Court avsa i forhåndsavgjørelse 26. september 2023 kjennelse for at Trump hadde gitt uriktige opplysninger til banker og kredittinstitusjoner om sine eiendommer med mer enn 3,6 milliarder dollar. 16. februar 2024 ble Trump dømt til å betale 355 millioner dollar i bøter pluss renter, og dessuten fradømt retten til å drive forretning i New York i fem år.

 Seksuelle krenkelser av E. Jean Carroll 
E. Jean Carrol anklaget i Trump for voldtekt i 1996. Trump nektet, og Carroll saksøkte Trump i 2019 og igjen i 2022. Den 9. mai 2023 ble Donald Trump dømt til å betale E Jean Carrol 5 millioner dollar for voldtekt og for å aktivt undergrave hendes troverdighet.

I september 2023 vurderte en dommer saken fra 2019, og kom til at uttalelsene til Trump viste at han ikke snakket sant i 2019. Trumps advokater bad blant annet om at utskrifter fra rettssaken i 2022/2023 burde forkastes fordi Trump var klar til å avgi ny forklaring, noe dommeren avviste.

I rettssalen ytret Trump ord som «heksejakt» og «svindel» og ble truet med bortvisning. 26. januar 2024 falt dommen, og Trump måtte betale totalt 83,3 millioner dollar i straff og oppreisning.

 Vurderinger 
Ekspertvurderinger på området konkluderer som regel med at Franklin D. Roosevelt, George Washington og Abraham Lincoln er blant de mest vellykkede og kompetente presidentene i historien. Andrew Johnson, Warren G. Harding og James Buchanan rangeres som regel nær bunnen av listen, og i en vurdering i 2017 og 2018 endte Trump nederst sammen med disse tre.Thies, C. F. (2014). Ranking the presidents: Scholars versus the people. Academic Questions, 27(1), 79-93. DOI 10.1007/s12129-014-9410-y Det er 95 % sammenfall mellom ekspertvurderinger gjort av konservative og av liberale historikere. En vurdering i regi av TV-kanalen C-SPAN, foretatt av 142 amerikanske historikere og offentliggjort i juni 2021, plasserte Trump fjerde sist på listen over amerikanske presidenter, foran Pierce, Andrew Johnson og Buchanan. På kriteriene moralsk autoritet og administrative ferdigheter skåret Trump lavest av alle presidenter i USAs historie.

En meningsmåling utført av Fox News mot slutten av Trumps embetstid viste at 42 % av velgerne mente at Trump ville bli husket som den verste presidenten noen gang, mens 22 % mente han ville bli husket som en av de største. Til sammenligning mente 17 % at Obama ville bli husket som en av verste. Meningsmålinger utført i januar 2021 rett før Biden tok over viste at 34 % av velgerne var fornøyd med den jobben Trump gjorde som president. Truman hadde 32 % oppslutning mot slutten av sin regjeringstid, og Carter og George W. Bush hadde 34 %. Nixon (som trakk seg før valgperioden var over) oppnådde 24 % på slutten. Trump oppnådde i gjennomsnitt 41 % i sin regjeringstid, mot for eksempl Kennedys 70 %, Eisenhowers 65 % og Obamas 48 %. Oppslutningen om Trump var på 29 % ifølge tall offentliggjort 15. januar 2021, blant republikanske velgere var oppslutningen 60 %. Samtidig sa 68 % av de spurte at de var misfornøyd med Trump. Ikke på noe tidspunkt i sin embetstid var Trump over 50 % som den eneste president etter andre verdenskrig.

Maggie Habermans bok Confidence Man (2022) handler særlig om Trumps personlighet. Haberman er en fremstående journalist og forfatter. Hun intervjuet Trump flere ganger og ble stadig skjelt ut av Trump. Haberman skriver at Trump var umettelig på penger, berømmelse og prestisje, og en besettelse for hoteller, casinoer og golfbaner, med grådighet og narsissistisk søk etter smiger og storhet som drivkraft. Hun mener Trump er barnslig, overdrevent opptatt av det uvesentlige og ikke mottakelig for råd.

En spørreundersøkelse fra 2023 blant historikere i USA gav Donald Trump en score på 10,92 %, som plasserte ham som den minst ansette presidenten i historien, under James Buchanan som fikk 16,71 %. 

I en meningsmåling uttalte 67 % av velgerne at det ikke ville ha betydning for dem om Trump ble funnet skyldig i straffesakene som pågikk blant annet i 2024. Blant republikanske velgere uttalte 25 % at de en domfellelse ville styrke deres stemme til Trump.

Ifølge Steven Levitsky og Daniel Ziblatt, professorer i statsvitenskap ved Harvard, er Trump en klar trussel mot demokratiet i USA. Trump er den første presidenten i landets historie som ikke har akseptert valgnederlag og han ønsker å rettsforfølge politiske rivaler. Levitsky og Ziblatt mener at knapt noen toppkandidater i et demokrati siden andre verdenskrig har vært så åpenlyst autoritær som Trump. Psykiatriprofessor Ulrik Malt beskriver Trump som «en farlig person» med «en alvorlig personlighetsforstyrrelse, med klare narsissistiske og psykopatiske trekk».

Francis Fukuyama skrev straks etter valget i november 2024 at det var inngangen til ny æra der velgerne klart og tydelig forkastet forståelsen av et fritt samfunn. Iføge Fukyama gjorde demokratene en feil ved å fokusere på identitetspolitikk og glemte arbeiderklassen, for eksempel var økonomi og sosial klasse viktigere for unge svarte og latinske menn enn identitet. Ifølge Fukuyama er Trumps intensjoner klare og det er mest et spørsmål om evne til gjennomføring og Trump vil være mye mer forberedt og effektiv i sin andre periode. Tradisjonelle republikanere har ifølge Fukuyama overvurdert kontrollmekanismene i det amerikanske systemet. Et tiltak fra Trump vil være å fjerne stillingsvernet til tjenestemenn og legge vekt på lojalitet.

Ifølge professor Torbjørn Knutsen innebærer Trumps andre periode et fåmannsvelde og «kolossalt eksperiment». Knutsen mener Trumps andre regjering minner om et monarki med dynastiske trekk. Trump og hans støttespillere hevder det finnes en «dyp stat» som bare en sterk leder som Trump raskt og effektivt kan rydde opp i.

Meningsmålinger utført rundt 100 dager etter at Trump startet sin andre presidentperiode, viste at han hadde den laveste oppslutningen for amerikanske presidenter blant amerikanske velgere etter 100 dager i løpet av de rundt 80 årene slike meningsmålinger har vært gjennomført.«CNN Poll: Trump’s approval at 100 days lower than any president in at least seven decades», CNN (27. april 2025)

 Relasjon til Vladimir Putin The Economist fremholdt i 2025 at Vladimir Putin er omtrent den eneste som ikke har blitt utsatt for Trumps harde kritikk med fornærmelser og ydmykelser, og siden første gang i 2007 har Trump snakket pent om Putin. Det har vært spekulert mye i hva som er grunnen til Trumps beundring fra Putin. Under toppmøtet 15. august 2025 tok Trump vennlig i mot Putin i delstaten Alaska . The Atlantic antydet i 2024 at dette handler om den politiske høyresidens beundring for diktatorer og sterke menn, og et felles verdensbilde med samme måte å drive politikk. Det har lenge vært spekulert i om Putin har kompromiterende opplysninger (russisk: kompromat) om Trump. Før presidentvalget i 2016 la ikke Putin skjul på at han foretrakk Trump. 

 Biografier 
 John Boltons bok 
miniatyr|Sikkerhetsrådgiver John Bolton (med rødt slips) og Trump (til høyre) under et besøk hos amerikanske styrker i Storbritannia, 2019. 

Sommeren 2020 ga John Bolton, tidligere nasjonal sikkerhetsrådgiver for Trump, ut boken The Room Where it Happened. Boken solgte  eksemplarer den første uken og var så langt den bestselgende boken om Trumps presidentperiode.https://eu.usatoday.com/story/entertainment/books/2020/07/01/john-boltons-book-hits-no-1-usa-today-best-sellers-list/5355323002/ Før utgivelsen ble boken undersøkt for graderte opplysninger og Trump forsøkte å stanse utgivelsen. Ifølge Bolton forsøkte Trump å få hjelp av blant andre Kinas leder Xi Jinping til å bli gjenvalgt og Trump skal under et møte ha støttet bruk av interneringsleirer for uighurer i Xinjiang. Trump fremstilles i boken som kunnskapsløs blant annet skal han ikke ha vært klar over at Storbritannia har atomvåpen. Bolton avslo å vitne i riksrettsprosessen. Bolton var kjent for å ta grundige, løpende notater mens han arbeidet i det hvite hus.National security chastiser. The Economist, 20. juni 2020, s. 34. Bolton beskriver Trump som hevngjerrig også mot avdøde som John McCain. The Guardian beskriver boken som den politisk mest skadelige for Trump. Ifølge The New York Times er Bolton uklar om faktagrunnlaget for riksrettssaken mot Trump.

 Mary Trumps bok 
I 2020 ga Mary Trump ut boken Too Much and Never Enough: How My Family Created the World's Most Dangerous Man. Hun er Donald Trumps niese (datter av Donalds eldre bror Fred) og har doktorgrad i klinisk psykologi. Ifølge boken har Donald Trump alle kjennetegn på en narsissist med et svært skjørt selvbilde og beskriver ham som en sosiopatisk bølle. Mary Trump beskriver onkelen som åpenbart rasistisk (clearly racist). Det ble solgt 1 million eksemplarer av boken i løpet av den første dagen den var tilgjengelig og toppet Amazons besteselgerliste. Salget var ny rekord for forlaget Simon & Schuster. Donald Trumps bror, Robert, forsøkte uten hell å stanse boken rettslig.

 Bibliografi 
 På norsk, med Trump oppgitt som forfatter 
 Donald Trump og Meredith Mcliver Tenk som en milliardær – alt du trenger å vite om suksess, eiendom og livet originaltittel Trump – think like a billionaire oversatt av Anders Gåserud. Hegnar media 2006 ISBN 82-7146-148-6
 Donald Trump og Meredith McIver Slik blir man rik. originaltittel How to get rich oversatt av Peter J Hagen ISBN 82-7146-125-7
 Donald Trump og David Fisher Hvordan gjøre USA «great again» – Å fikse en forkrøplet nasjon Juritzen 2016 originaltittel Crippled America – how to make America great again Oversatt av Nina Juul ISBN 978-82-8205-944-2

 På engelsk, med Trump oppgitt som forfatter 
 Trump: The Art of the Deal (med Tony Schwartz, 1987)
 Trump: The Art of Survival (med Charles Leerhsen, 1991)
 Trump: The Art of the Comeback (med Kate Bohner, 1997)
 Trump: Surviving at the Top (med Charles Leerhsen, 1990)
 The America we deserve (med Dave Shiflett, 2000)
 Trump: How to Get Rich (med Meredith McIver, 2004)
 The Way to the Top: The Best Business Advice I Ever Received (2004)
 Trump: Think Like a Billionaire: Everything You Need to Know About Success, Real Estate, and Life (med Meredith McIver, 2005)
 Trump: The Best Golf Advice I Ever Received (2005)
 Why We Want You to be Rich: Two Men – One Message (med Robert Kiyosaki, 2006)
 Think BIG and kick ass in business and life (med Bill Zanker, 2007)
 Crippled America – how to make America great again'' (med David Fisher, 2015)

 Fotnoter 
Noter er delvis på engelsk:

 Referanser 
Matt Viser: Even in College, Donald Trump Was Brash.  I: The Boston Globe, 28. august 2015 (engelsk).
Jeff Cox: Trump Changes Gears, Now Buying Bluechip Stocks.  I: CNBC, 11. august 2011; Eamon Javers: Looks Like Trump Can Pick Some Stocks.  I: CNBC, 16. juli 2015.
Gwenda Blair: Donald Trump: Master Apprentice. Simon & Schuster, New York 2005, ISBN 0-7432-7510-1, S. 5 f. ; How the Trumps Struck Klondike Gold. Donald’s Grandfather Gave Birth to Family’s Glittering Empire with Seedy Restaurant Catering to Loose-moralled Men and Women Seeking Their Fortune.  I: Daily Mail, 8. september 2012.

Jillian Kay Melchior: Donald Trump Has Mastered the Art of the Tax Break.  I: National Review, 19. august 2015.
Tracie Rozhon: Fred C. Trump, Postwar Master Builder of Housing for Middle Class, Dies at 93.  I: The New York Times, 26. juni 1999.

Trump Tower Tampa buyers to argue Donald Trump misrepresented his role , James Thorner, 02.11.2009
Auslan Cramb: Donald Trump Flies to Western Isles to Visit Mother’s Home.  I: The Daily Telegraph, 9. juni 2008 (engelsk).
Donald J. Trump, Tony Schwartz: Trump. The Art of the Deal. Ballantine, New York 1987, ISBN 0-345-47917-3, s. 66 ; ausführlich dazu Andrew Kaczynski: Trump Mocks Warren’s Native American Heritage Claim, But Falsely Claimed His Family Was Swedish.  I: BuzzFeed, 17. august 2015.
Alex Frangos: Trump on Trump: Testimony Offers Glimpse of How He Values His Empire.  I: The Wall Street Journal, 18. mai 2009.

 Originalsitater på engelsk 

 Litteratur 

 Eksterne lenker 







Kategori:USAs presidenter
Kategori:Forretningsfolk fra USA
Kategori:Personer fra USA av skotsk opphav
Kategori:Personer fra New York City
Kategori:Medlemmer av Det republikanske parti (USA)
Kategori:Presidentvalget i USA 2016
Kategori:Kandidater til presidentvalget i USA 2020
Kategori:Personer fra krigen i Afghanistan (2001–2021)
Kategori:Personer fra krigen mot terror
Kategori:Formidlere av konspirasjonsteorier
Kategori:Kandidater til presidentvalget i USA 2024
Kategori:Eiendomsutviklingsvirksomhet