Mnemosyne

Mnemosyne (gresk: Mνημοσύνη), fra gresk mneme, «minne, hukommelse», og kilde til en rekke ord som blant annet mnemoteknikk,Ordet minne og navnet Memnon, som i Memnon fra Rhodos er etymologisk beslektet. var personifiseringen av begrepet hukommelse i gresk mytologi. Hun tilhørte titanene og var datter av de opphavelige guddommene Gaia (Jorden) og Uranos (Himmelen). Hun ble betraktet som den som hadde skapt språket og ordene.«Mnemosyne», Theoi Project Som titan var hun også gudinne for tid. Hun representerte minnet som var påkrevd, før alfabetet og skriftkunsten ble innført, som var nødvendig for å bevare og gjengi historier og fortellinger. Se muntlig litteratur.

 Musene 
Med Zevs ble hun mor til de ni musene, gudinner som beskyttet kunstartene og inspirerte kunstnerne. Zevs og Mnemosyne sov sammen med Zevs i ni påfølgende netter for å avle de ni musene:

 Kalliope (episk diktning)
 Kleio (historieskrivning)
 Erato (lyrisk diktning eller kjærlighetspoesi)
 Evterpe (elegisk diktning)
 Melpomene (tragedie)
 Polyhymnia (mimisk kunst, hymner)
 Terpsikhore (dans)
 Thalia (komedie)
 Urania (astronomi)

I Hesiods Theogonien mottok konger og poeter deres kraft i form av autoritativ tale fra deres besettelse av Mnemosyne og deres særlige forhold til musene.

 Hukommelsens basseng 
Mnemosyne hadde også herredømme over et bassengJanko, Richard (1984): «Forgetfulness in the Golden Tablets of Memory» i: Classical Quarterly 34, s. 89–100; se artikkel Totenpass for den rekonstruerte dyrkelse som instruerte de innvidde sjeler gjennom landskapet i Hades, inkludert hukommelsens basseng. i Hades, motpart til elven Lethe, i henhold til en rekke av greske gravinskripsjoner fra 300-tallet f.Kr. som ble skrevet i daktylisk heksameter. Døde sjeler drakk fra Lethe for å glemme sine tidligere liv før de ble reinkarnert. Innvidde ble oppmuntret til å drikke fra elven Mnemosyne når de døde framfor Lethe. Disse inskripsjonene kan ha vært forbundet med orfisk poesi.Zuntz, Günther (1971): Persephone. Cambridge

Tilsvarende, de som ønsket å konsultere undergrunnsorakelet til Trofonios i Boiotia ble oppfordret til å drikke vekselvis fra to kilder som ble kalt for «Lethe» og «Mnemosyne». Hun var således en mindre orkelgudinne. Et tilsvarende opplegg er beskrevet i Myten om Er på slutten av Platons dialog Staten, ca 380 f.Kr..Siste norske utgave av Staten er i bind 5 av Platons Samlede verker. Vidarforlaget, 2001. ISBN 82-90016-87-5 Teksten gir en redegjørelse for kosmos og for livet etter døden som i stor grad har preget ettertiden.

Mnemosyne er tidvis forvekslet med gudinnen Mneme eller sammenlignet med Memoria.

 Referanser 

Kategori:Titansk guddom
Kategori:Tids- og skjebnegudinner
Kategori:Kunnskapsgudinner