Utstein kloster

Utstein kloster er et kloster på Klosterøy i Stavanger kommune nord for byen i Rogaland fylke. Klosterøy er broforbundet med Mosterøy. 

Klosteret var tilknyttet klosterordenen augustinerkorherrene. Kirken var i middelalderen viet til helgenen Laurentius av Roma. Klosteret kan ha vært i bruk på 1280-tallet, men 1290-tallet er mer sikkert.Kirken på Utstein nevnes ca. 1286, men uten å si at det da var et kloster i DN I nr. 70. Abbeden Arnbjørn i Utstein er omtalt i et annet dokument. Dateringen er usikker og kan ikke etterprøves i bevarte kilder, men RN oppgir senest 1287 (RN 2 nr. 477). Sammenholdt med innholdet i RN 2 nr. 924 fra 1298, kan det være at dateringen til 1287 er for tidlig. Noen mener at klosteret er eldre, men det er omdiskutert – se nedenfor. 

Utstein kloster er landets eneste bevarte klosteranlegg fra middelalderen. Både den originale kirken, kjelleretasjen og første etasje av østfløyen og sørfløyen er i bruk.Morten Stige og Stephan Tschudi-Madsen: Utstein kloster i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 14.2.2026 fra https://snl.no/Utstein_kloster 

Klosteret ligger dominerende, som et lukket kompleks rundt en kvadratisk klostergård i et åpent landskap, og med vid sikt.

 Prester, lekbrødre og tjenere 
Augustinerkorherrene var et fellesskap av prester (konvent), der prestene ble kalt brødre eller korbrødre. De var prester som levde etter leveregler satt opp av biskop Augustin av Hippo, og som hadde apostlene som idealer. Lederen for klosteret var en abbed. 

Eldbjørg Haug mente at på det meste neppe bodde mer enn 10–12 klosterbrødre på klosteret.Eldbjørg Haug: Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 240. Brødrene hadde også ansvaret for messer i Olavskirken i Stavanger.

Gerhard Fischer mente det var sovesal for lekbrødrene i vestfløyen. Han påpeker likevel at det var uvanlig at augustinere hadde lekbrødre.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 13 og 20. Det er ikke kilder som omtaler lekfolk, så dette er tvilsomt.

I tillegg må de ha hatt tjenestefolk som stod for gårdstell, husbygging, transport og matlaging med mer. 

Klosteret drev med utenrikshandel, og hadde et havgående skip som dro til England i 1303 (kalt Utsteinsbussen).Eldbjørg Haug: Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 42ff og 167. Overskuddet fra handel kan de ha brukt til å kjøpe opp eiendommer.Asgaut Steinnes : Klostergods i Rogaland, Ætt og heim, 1962 - https://www.nb.no/items/0f37e07f272a1bbc5d28a9e988a6f25d?page=9&searchText=Steinnes%20Asgaut%20Klostergods.

Klosteret eide Olavsgrunnene i Stavanger. Den omfattet området fra Vågen og opp til Olavskleivå, der også Olavsklosteret lå. De hadde en bygård (Klostergården) der Rosenkildehuset er i dag.DN XV nr. 695. fra 1561 Arne Kvitrud: Stavangers hjerte i vikingtid og middelalder, Stavanger, 2024.

Hovedgrunnlaget for klosterets drift var faste inntekter fra utleie av gårder og eiendommer og andeler av fisket i lakseelver. I seinmiddelalderen lå 146 eiendommer spredd utover Rogaland, med Hååna som sørgrense. Fem gårder lå i Sunnhordaland. Hovedtyngden av gårdene var på Nord-Jæren.Asgaut Steinnes : Klostergods i Rogaland, Ætt og heim, 1962 - https://www.nb.no/items/0f37e07f272a1bbc5d28a9e988a6f25d?page=9&searchText=Steinnes%20Asgaut%20Klostergods. Eldbjørg Haug mente at klosteret kunne brødfø omtrent 250 mennesker.Eldbjørg Haug: Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 162. Fallet i inntektene fra jordeiendommene etter svartedauden, førte trolig til at de solgte eiendommer for å opprettholde driften.Arne Kvitrud: Stavangers hjerte i vikingtid og middelalder, Stavanger 2024.

 Historie 
 Middelalderen 
Gerhard Fischer knyttet i 1958 opprettelsen av Utstein kloster til kong Magnus Lagabøte.Stavanger Aftenblad: Var klosteret på Utstein påbegynt som en kongsgård? 20.9.1958. Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 5f. Kong Magnus fikk Rygjafylke i len i 1257 og skal i årene etter i stor grad ha holdt til i Stavanger. Fischer mente at han i denne perioden kan ha startet byggingen av en kongsgård på Utstein. Da faren Håkon Håkonsson døde i 1263, ble Magnus konge. Fischer antok at han da ikke lenger hadde bruk for Utstein, og lot Olavsklosteret i Stavanger overta. Hypotesen er omdiskutert, blant annet fordi klosteret ikke nevnes i skrytet i Magnus Lagabøtes testament.

I 2005 ga Eldbjørg Haug en alternativ datering.Eldbjørg Haug (redaktør): Utstein kloster – og Klosterøys historie, 2005. Hun argumenterte for at Olavsklosteret i Stavanger trolig var et benediktinerkloster, og dermed ikke var forløperen til Utstein. I stedet mente hun at Utstein ble grunnlagt samtidig med Halsnøy kloster i forbindelse med kongekroningen av Magnus Erlingsson i 1164, og at grunnleggeren var lendmannen Erling Ormsson Skakke. Hun viser blant annet til døpefonten i kirken, datert til 1150–1175.Øystein Ekroll: «Bygning og bruk», i Haug (redaktør) 2005, side 230. Det er likevel ikke enighet om en datering av klosteret til 1100–tallet.Øystein Ekroll: «Bygning og bruk», i Haug redaktør) 2005, side 230. Ole Egil Eide: Om Utsteinklosterets bygningshistorie, Collegium Medievale, 2006.

Arne Kvitrud argumenterte i 2024 for at prestene i domkirken var organisert i et klosterfelleskap. Olavsklosteret og domkapitlet ble så opprettet omkring 1230 ved delingen av klosterfelleskapet. Olavsklosteret ble da et auustinerkorherre-kloster. Olavsklosterets prester flyttet senere til Utstein.Arne Kvitrud: Stavangers hjerte i vikingtid og middelalder, 2024. Han viser blant annet til at brødre fra Utstein forrettet i Olavskirken og at Utstein overtok Olavsklosterets eiendommer.DN IV nr. 16.

 Branner og urolige tider 
Omkring 1515 angrep biskop Hoskold Hoskoldsson klosteret, tok abbeden til fange og ranet klosteret for verdisaker.DN VII nr. 540. I oversettelse: Deretter sendte han sine svender til klosteret og førte stiger med seg. De reiste stigene opp til tårnet og kløv inn gjennom vinduet og kom inn på sovekammeret der jeg lå. De brøt hardt på døren og ba meg åpne, og sa at de ville stå inne for mitt liv og min sunnhet, og at de ville gripe meg på ærlig vis. Da jeg forsto at de var sterkere enn jeg, åpnet jeg døren. De hogg og slo meg med stridshammer slik at jeg ble ille såret og blodig over hele kroppen og klærne. Deretter tok de klosterets øl og mat, som de ikke engang gadd å drikke, men sølte det ut. Så røvet de klosterets sølv, penger og klær, og tok også sølv og penger fra klosterets tjenere. Deretter førte de meg til Stavanger og satte meg i tårnet i jern, så blodig og såret som jeg var. I 1539 angrepet Christoffer Rustungs menn klosteret, og ranet alle verdisakene.DN XIII nr. 651 i oversettelse: Deres nådige høyhet skal vite at Christoffer Trondsson, som rømte fra landet sammen med erkebiskopen av Trondheim, Lange Hermann og Jens Ryan, kom hit ved pinsetider med seksti mann i et stangskip. De gikk i land ved Utstein kloster, som Deres kongelige majestet har forlent til Trond Iversson, og tok fra ham alt han eide. Straks etter dro de til Stavanger og ...

Over hvelvene i matsalen i østfløyen er det spor etter to branner. Det er også spor av brann i kirkeskipet og i sørfløyen.Stavanger Aftenblad: Når brente Utstein kloster? 22.8.1953. Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster etter reformasjonen, Stavanger Museums Årbok 1961, side 14f. Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 4. Det middelalderske inventaret gikk trolig tapt i brannene.Morten Stige og Stephan Tschudi-Madsen: Utstein kloster i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 14.2.2026 fra https://snl.no/Utstein_kloster Brannene var:
 I det eldste brannlaget i østfløyen var det 34 biter av vindusglass i gotisk stil og flere mynter. Den yngste mynten var fra perioden 1481-1513. Beretningene fra 1515 og 1539 forteller ikke noe om at det da ble satt fyr på klosteret, så brannen var ved en annen anledning. Mynten tilsier at brannene var en gang mellom 1481 og ca. 1530. 
 Den siste brannen var trolig omkring 1750. I dette brannlaget var det tre jettonger fra perioden 1706-1743.Stavanger Aftenblad: Når brente Utstein kloster? 22.8.1953.

Jan Hendrich Lexow mente at brannene var i 1515 og 1539, på tross av at brannene ikke er omtalt i de skriftlige kildene.Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster etter reformasjonen, Stavanger Museums Årbok 1961, side 14f. Øystein Ekroll mente også at den første brannen var i 1515.Øystein Ekroll: «Bygning og bruk», i Haug (redaktør) 2005, side 202.

 Etter reformasjonen 
Klosteret ble nedlagt ved reformasjonen i 1536-1537, og eiendommene ble ekspropriert. I 1537 fikk Trond Ivarson klosterets gods som len av kongen, med plikt til å ta vare på de gjenværende klosterbrødrene.Norske Rigs Registranter, bind 1, side 52.

Tidlig på 1600–tallet innredet Erik Urne klosterkirken som soknekirke.Morten Stige og Stephan Tschudi-Madsen: Utstein kloster i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 14.2.2026 fra https://snl.no/Utstein_kloster

Kirken ble solgt til staten i 1899, og resten av klosterbygningene i 1933. Tomta for Abbedens hus ble kjøpt i 1944.

 Klosteranlegget 
Klosterbygningene er hovedsakelig bygd i stein og med portaler og vinduskarmer i kleberstein.

Middelalderanlegg er vanskelige å tolke i detalj, og de som restaurerte klosteret utøvde skjønn ut fra sin faglige kunnskap og erfaring. Særegenhet kan lett ha forsvunnet ved restaureringene.  

 Sankt Laurentiuskirken 
 Den første kirken? 
Under golvet fant Gerhard Fischer murrester som han tolket som en eldre rektangulær bygning i øst-vest-retning. Den var omtrent 7×13 meter i utvendige mål. En steinmur midt inne i dagens klosterkirke, tolket Fischer som nordveggen. Under nordre del av korsgangen, rett utenfor sørveggen ble det funnet en dobbel rad med store rullesteiner. Gerhard Fischer tolket dette som sørveggen i den eldre bygningen.Øystein Ekroll: Bygning og bruk, i Utstein kloster – og Klosterøys historie, Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side  231ff. Gerhard Fischers plantegning på deres side 247, viser bygningen med stiplede linjer.

Øystein Ekroll foreslo i 2005 at rullesteinsrekken var skilleveggen mellom kor og skip, og at bygningen dermed var betydelig lengre enn de bevarte murrestene. Med en slik rekonstruksjon ville kirken kunne ha hatt en lengde på rundt 20 meter og en bredde på 7 meter, altså et 3:1‑forhold. Dette er det samme proporsjonsforholdet som i klosterkirken på Halsnøy kloster og i Mariakirken i Stavanger.Øystein Ekroll: Bygning og bruk, i Eldbjørg Haug (redaktør): Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 231ff. Arne Kvitrud: Var der en Mariakirke på 1100-tallet? Stavanger, 2024. Ekroll mente at likheten tydet på at klosterkirkene på Utstein og Halsnøy var samtidige, altså fra 1100–tallet.Øystein Ekroll: Bygning og bruk, i Eldbjørg Haug (redaktør): Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 232.
Fra Utstein er det også flere spor av en mulig eldre kirke:
 Et emaljebeslag fra Limoges i Frankrike er datert til ca. 1180–1250.Arkeologisk Museum i Stavanger, gjenstand S14100/1. Detaljene peker mot første halvdel av 1200-tallet, som er høyfasen for opus lemovicense i champlevé-teknikk. Den hvelvede formen og sentralhullet peker mot at dette var et beslag på et relikvieskrin, et prosesjonskors eller et annet liturgisk gjenstand. Dateringene er gjort med grunnlag i et bilde av programmet Claude Sonnet 4.5. 
 Toppen av et røkelseskar er datert til 1100- eller 1200-tallet.Arkeologisk museum i Stavangers presentasjon "Metallsøk i Rogaland", 10.2.2026 av blant annet røkelseskaret med nummer S15123. Det ble funnet med metalldetektor i 2025. Metalldetektorfunnene er fra jordene omkring klosteret. De var trolig i jord fra utgravingene inn i klosteret, som er spredd utover jordene etter eldre utgravinger.
 Det er også en døpefont i kirken fra perioden 1150–1175.Øystein Ekroll: Bygning og bruk, i Eldbjørg Haug (redaktør): Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 230.
 Nicolay Nicolaysen så omkring 1860 noen spor i romansk stil, men uten å oppgi detaljer. Johan Meyer fant ca. 1900-1904 noen klebersteinstykker i romansk stil, og et lite terningkapitél fra 1100-tallet. Disse er nå tapt.Harald Hals II: Et bidrag til Utsteins bygningshistorie, Årsskrift for Rogaland historielag, 1935 - https://www.nb.no/items/fce33d574969a331b32fa7bf649e4287?page=17&searchText=%22harald%20hals%20ii%22%20Utstein. 
 Mellom biblioteket og gangen er det en rundbuet portal, det vil si i romansk stil. Formen tilsier at den kan være gjenbrukt fra et 1100-talls hus.
 Det ble også funnet en grav i kirkeskipet der sidene var av steinheller og lokket var en marmorhelle.Eilert G. Schanche: Utstein kloster, 2.8.1934 - https://www.nb.no/items/754d003fe28340fa57ec5ebaecbb7ae9?page=3&searchText=%22Harald%20Hals%20II%22%20%22utstein%20kloster%22  Slike kister fins i og ved en rekke kirker, og er datert til 1100-tallet og 1200-tallet. Om kisten var fra 1100-tallet, var nok begravelsene ute på en kirkegård. Var de fra 1200-tallet, kan begravelsene ha vært både innendørs og utendørs.
 Det ble i 1934 funnet murer sørvest i kirkeskipet som er eldre enn kirkeskipet.Harald Hals II: Sommerens graving på Utstein kloster, Stavanger Aftenblad 9.8.1934 - https://www.nb.no/items/d568a9417267da9e9e23781eacaa85a0?page=0&searchText=%22utstein%20kloster%22%20graving Det er også murer like nord for kirkeskipet. De lå ikke i kirkens retning, men noe mer i sørvestlig mot nord-østlig retning.K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026. 

 Soknekirken? 
Hans-Emil Lidén mente det deretter ble bygd en kirke med skip og et smalere kor med en innvendig grunnflate på om lag 5x5 m. Størrelsen og formen tyder på at dette var før klosterets grunnleggelse. Beliggenheten av Østfløyen i forhold til kirken er helt uvanlig og tyder på at det var planer om å bygge et nytt, formålstjenlig kor øst for det vesle. Koret var i klostersammenheng uhensiktsmessig lite. Østfløyen sto imidlertid ferdig før dagens kor kor ble bygd.Hans-Emil Lidén: Utstein klosters bygningshistorie nok en gang, Collegium Medievale 2009 - https://files01.core.ac.uk/download/268146094.pdf 

Da de bygde dagens kor, ble det gamle koret bygd om til dagens tårn.

 Klosterkirken 
Dagens kirke er rektangulær og er innvendig ca. 37x7m. Den er delt i to av et tårn, som er plassert på midten. Det gjør kirken særegen i norsk sammenheng. Skipet og koret har omtrent samme lengde og bredde. I skipet er det en portal i vest, to vinduer i nord og ett i sør. Vinduet i sør lå over korsgangen. Mellom skipet og tårnet er det en høy bueåpning. Fra tårnet er det adkomst til klostergården. Fra denne portalen går det også en vindeltrapp opp i tårnet, med to små rom over hverandre. Taket over koret har steinhvelv. Under tregolvet er det en krypkjeller med graver.Utstein kloster, Rennesøy kommune, Rogaland : tilstandsrapport, Trondheim, 1997 - https://www.nb.no/items/ca53d4097008a31b0dac4c6263808f68?page=9&searchText=rennes%C3%B8y. På hver side av koråpningen inne i koret er det nisjer. Det kan ha vært sitteplasser for abbeden og biskopen. Ellers har koret tre vinduer i nord, ett i sør, foruten det store østvinduet. En døråpning leder ut til østfløyen med sovesalen i overetasjen. 

Morten Stige mente i 1998 at koret ble bygd først, og at tårnfoten så ble bygd med plass til kongen på et galleri. Som et siste byggetrinn ble så det nåværende skipet føyet til. Stiges sterkeste argument er utformingen av vinduene. Fischers påpekning av at murverket i koret har et yngre preg enn murverket i skipet, tilla han liten vekt.Morten Stige: Klosterkirken på Utstein. Ny bygningskronologi, Årbok for Foreningen til norske fortidsminnesmerkers bevaring, nr. 152, 1998.

Ole Egil Eide studerte i 2006  en utvendig, gjennomgående vertikal fuge i kirkens nordmur - like vest for skillet mellom skip og tårnfot. Han viste at fugens posisjon viser at kirkeskipet sto i full høyde da det nye koret ble bygd, og at skipets nordøstre hjørne må ha vært revet for å gi det nyere murverket østenfor forband med den eksisterende muren. Hadde byggerekkefølgen vært omvendt, ville fugen stått øst for skillet mellom skipet og tårnfoten.Ole Egil Eide: Om Utsteinklosterets bygningshistorie, Collegium Medievale, volum 19, Oslo, 2006. 

Morten Stige og Stephan Tschudi-Madsen mente derimot i 2024 at ut fra stilhistoriske studier av grindverksvinduene og anleggets forhistorie som kongelig kapell, at dagens kor var første byggetrinn og at midttårnet ble bygd som et vesttårn med kongegalleri. Da augustinerne overtok, hadde de bruk for hele koret. De bygde derfor på et skip vest for tårnet.Morten Stige og Stephan Tschudi-Madsen: Utstein kloster i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 14.2.2026 fra https://snl.no/Utstein_kloster Det mangler sikre skriftlige eller arkeologiske holdepunkter for at det var et kongelig galleri. 

Utsteins kirke omtales første gang i et testament fra omkring 1286 da den fikk noe smør og et bjørneskinn.Diplomatarium Norvegicum (DN) bind I nummer 70: til Vtsteins þriar mærkr ok biarnnskinn = til Utsteins (kirke) tre merker (smør) og (et) bjørneskinn. Se også omdateringen i Regesta Norvegicum bind 2 nummer 457.

 Østfløyen 
Østfløyen (eller Austfløyen) er mellom kirkekoret i nord og sørfløyen i sør. Den har kjeller under den sørlige delen, og en full førsteetasje. Begge er bygd i stein. Videre en andre etasje i trekonstruksjoner. Østfløyen er bygd som et frittstående bygg omkring 1250. Den er ca. 17 * 8,5 meter stor.Alf Tore Hommedal: The Royal Edifice at Avaldsnes: A Palatium for the King or a Residence for his Canons?. Rulership in 1st to 14th century Scandinavia. Royal graves and sites at Avaldsnes and beyond. The Avaldsnes Royal Manor Project 2, 2020, side 500.

De fleste som har uttalt seg om alderen, mener at østfløyen er eldre enn klosterkirken og bygd som et selvstendig bygg. Det er uten forband med koret eller sørfløyen. Da koret ble bygd ble det et mellomrom mellom koret og Østfløyen. Hadde kirken og koret vært bygd samtidig ville rommet nærmest kirken, etter tradisjonene, vært brukt til konventsal eller som sidekapell. Dette rommet ble imidlertid brukt som et trapperom.Hans-Emil Lidén: Utstein klosters bygningshistorie nok en gang, Collegium Medievale 2009 - https://files01.core.ac.uk/download/268146094.pdf Ole Egil Eide skrev at det ikke er mulig å gi noe presis datering. Murverket og de spissbuede gluggene gjør likevel en datering til før 1250 lite trolig. Trolig er det liten tidsforskjell mellom mellom når fløyene ble bygd.Ole Egil Eide: Om Utsteinklosterets bygningshistorie, Collegium Medievale, volum 19, Oslo, 2006. Hans-Emil Lidén: Utstein klosters bygningshistorie nok en gang, Collegium Medievale 2009 - https://files01.core.ac.uk/download/268146094.pdf Utstein kloster, Rennesøy kommune, Rogaland : tilstandsrapport, Trondheim, 1997 - https://www.nb.no/items/ca53d4097008a31b0dac4c6263808f68?page=9&searchText=rennes%C3%B8y. I østveggen er det gjort en datering til perioden 1170-1255.Øystein Ekroll: Bygning og bruk, i Eldbjørg Haug (redaktør): Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 106f. 

I kjelleren er det to rom. Under biblioteket er det et rom med utgang på sørveggen, og med to spissbuede vinduer i østveggen. Det andre rommet er under gangen, og er uten lysåpninger.Øystein Ekroll: Bygning og bruk, i Eldbjørg Haug (redaktør): Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 257. De opprinnelig ytterhjørnene på østfløyen er fortsatt synlige.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965. 

Første etasje har et trapperom nærmest kirken, deretter det som er tolket som konventsalen, så en gjennomgående gang som går i øst-vest-retning og lengst i sør er rommet som trolig var bibliotek og skrivesal. Gangen leder fra klostergården i vest til kirkegården på østsiden, her avgrenset av en mur i sør og hjørnetårnet i øst. Portalen i nord fra klostergården til trapperommet er gjenbrukt, kanskje fra kirken. Den har flere likheter med Olavskirken i Avaldsnes.Alf Tore Hommedal: The Royal Edifice at Avaldsnes: A Palatium for the King or a Residence for his Canons?. Rulership in 1st to 14th century Scandinavia. Royal graves and sites at Avaldsnes and beyond. The Avaldsnes Royal Manor Project 2, 2020, side 502: The portal at Utstein however is secondary in the building and originally probably was located in the church at Utstein. Nevertheless, the similarity of the portals indicates close connections between the building milieus at Avaldsnes and Utstein in the mid- and late 13th century = Portalen på Utstein er derimot sekundær i bygningsanlegget og var opprinnelig trolig plassert i kirken på Utstein. Likevel viser likheten mellom portalene at det fantes nære forbindelser mellom byggemiljøene på Avaldsnes og Utstein i midten og slutten av 1200‑tallet. 

Andre etasje: Omtrent tre meter over bakken er murene avsluttet rundt hele bygget. Trolig var det en etasje av tre på toppen, som på Kongsgård i Stavanger. Så ble denne revet, og etasjen ble bygd om i stein. Samtidig ble det bygd steinhvelv på toppen av rommene i første etasje. Hvelvene er grunnen til den store høydeforskjellen mellom første og andre etasje. Denne påbyggingen skjedde samtidig som sørfløyen og vestfløyen ble bygd. En mynt fra 1225-1261 ble funnet i 1953 i det eldste brannlaget over hvelvet.Stavanger Aftenblad: Når brente Utstein kloster? 22.8.1953. Denne etasjen kan ha vært brukt som sovesal.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 8f og 14.

Dagens andre etasje ble bygd omkring 1750, som et trehus på toppen av steinmurene. Det var en større ombygging i 1884.Avisa 1ste Mai: Rike resultater etter en ukes gransking på Utstein, 12.7.1953 - https://www.nb.no/items/c5d4a05391363ec57ba832e2daddce6d?page=0&searchText=%22Utstein%20kloster%22%20%C3%B8stfl%C3%B8yen I 1953 var trehuset så forfallent at det ble revet. En kopi av 1750-etasjen ble bygd i stedet.Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster etter reformasjonen, Stavanger museums årbok, 1961.

Tårnet: På utsiden av østfløyen mente Gerhard Fischer at det var et tårn, som trolig var abbedens soverom.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 8.

 Sørfløyen 
Sørfløyen har tre etasjer i stein med kjeller, første etasje og andre etasje (loft). Sørfløyen er trukket noe ut fra østfløyen. Det tilsier at østfløyen er eldst.Utstein kloster, Rennesøy kommune, Rogaland : tilstandsrapport, Trondheim, 1997 - https://www.nb.no/items/ca53d4097008a31b0dac4c6263808f68?page=9&searchText=rennes%C3%B8y. Vestfløyen, sørfløyen og den øverste delen av østfløyen er bygd samtidig.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 13 og 20. Sørfløyen kan være fra slutten av 1200-tallet.

Kjellerne har vinduer og dører mot sør. Det er også dører mot kjellerne under klostergangen.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, plantegning av kjellerne side 25. Den opprinnelig inngangen til kjelleren lå rett under det store vinduet i matsalen.Gerhard Fischer: Utstein kloster, 1950, side 19. 

Matsalen var i den østre delen av Sørfløyen. Her er det tønnehvelv i taket. Den kalles tønnehvelv fordi den minner om en halv tønne. Det har erstattet et eldre hvelv. I østgavlen er det satt inn et stort tredelt vindu. Trolig var det også vinduer i sørveggen, men de er fjernet.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 10f.

Matsalen hadde opprinnelig bare inngang fra korsgangen, og serveringsluke mot kjøkkenet der det nå er en døråpning. I inngangen fra klostergården fører en smal gang østover i muren, og gjør det mulig å se inn i matsalen gjennom en liten glugge.  

Kjøkkenet er i sørvest. Her er det et spissbuet vindu mot sør. I hjørnet ved siden av vinduet er det en utslagsvask av kleberstein. Det var også en luke i vestveggen, som tilsier at det her også var en middelaldersk spisesal (den nåværende spisesalen).Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 11. Det kan også være at råvarene til kjøkkenet kom herfra. 

Loftene er over hvelvene, med en trapp opp. Ved restaureringen ble murene forlenget oppover, for å få steinhvelvet innenfor steinmurene. Her er det gjesterom for hotelldriften.

 Vestfløyen 
Vestfløyen, sørfløyen og den øverste delen av østfløyen er bygd samtidig.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 13 og 20. Vestfløyen var fra slutten av 1200-tallet. Murene er alle steder 1,04 meter brede.Stavanger Aftenblad: Gerhard Fischers utgravinger, SA 9.9.1940.

I muren på kirkeskipet er det spor som viser at vestfløyen var i to etasjer. Inntil vestfløyen var det også levninger etter et utedo (privet).Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 13. Rester av brolegging viser at inngangen til klosteret var nord i vestfløyen, der den nå er anlagt. 

Gerhard Fischer mente at lekbrødre hadde sovesal i andre etasje, og spisesal i første. Han viser også til at St. Victor-klosteret i Paris hadde lekbrødre.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 13. Det svært uvanlig om augustinerkorherrene hadde lekbrødre, siden det ellers var et rent prestefellesskap. Ved det store Victor-klosteret var det også bare noen få enkeltpersoner, med spesielle oppgaver. Det er heller ikke kilder som tilsier at det var lekbrødre på Utstein. Så hva denne fløyen ble brukt er uavklart.

Vestfløyen ble revet på 1860-tallet, så vi vet mindre om denne delen enn de andre delene.Utstein kloster, Rennesøy kommune, Rogaland : tilstandsrapport, Trondheim, 1997 - https://www.nb.no/items/ca53d4097008a31b0dac4c6263808f68?page=9&searchText=rennes%C3%B8y. Inngangspartiet består i dag av et moderne hus i en etasje. Det lukker anlegget og gir en opplevelse av klostergården.

 Klosteranleggets øvrige deler
Klostergården er det firkantene gårdsrommet mellom bygningene. Det ble gravd her i 1934 uten funn av betydning.Eilert G. Schanche: Utstein kloster, avisa Stavangeren, 2.8.1934 - https://www.nb.no/items/754d003fe28340fa57ec5ebaecbb7ae9?page=3&searchText=%22Harald%20Hals%20II%22%20%22utstein%20kloster%22  Seismiske undersøkelser i 2026 viser at det her var mye stein rett under overflaten.K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026.

Korsgangen (eller klostergangen) er det overbygde området i ytterkantene av klostergården. I sør er det gravd ut kjellere med inngang til kjellerne under Sørfløyen. Spor i veggene og påviste murer forteller at det trolig var bueganger rundt hele klostergården. Bare deler er bevart. De var bygd i spissbuestil. De er varierende håndverkskvalitet. De kan være bygd omkring år 1300.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 8 og 14. Den sørlige korsgangen er gjenoppbygd, men med et lett tretak.

Abbedens hus er vest for vestfløyen. Det lå her en ruin etter et stort firkantet bygg. Bygget var murt opp og gravd inn i en skråning. Bygningen hadde et trappehus ved den vestre veggen. Funn av et steinfundament i det nordvestre hjørnet tyder på en steintrapp som fulgte det naturlige terrenget. Bygningen var i tre etasjer, der inngangen til den øverste etasjen var en dør øverst i trappehuset. Rester av tilhogd kleberstein i og ved den nåværende inngangen til ruinen tyder på at portalen var av kleberstein. Tilsvarende klebersteinsfragmenter i trappen langs vestmuren tyder på at det der også var en klebersteinsportal. Det eldste funnet er et keramikkskår fra 1200-tallet.Vidar Trædal: Utstein kloster, Rennesøy i Rogaland, Bygningsruinen i vest - undersøkelser 2006 - Samlerapport, Rapport arkeologiske utgravinger Bergen, NIKU, 16-2007.

Det er foreslått at huset var hospital, gjestehus eller abbedens hus. Huset kan ha vært for gjester, uten å forstyrre det indre livet i klosteret. Det er nå satt opp et steinhus på ruinene. Det ble åpnet i 2013, og omtales som Abbedens hus. En er ikke sikker på hva det ble brukt til. I 1515 sov abbeden i et tårn.DN VII nr. 540. I oversettelse fra et klagebrev fra abbeden til kongen: Deretter sendte han sine svender til klosteret og førte stiger med seg. De reiste stigene opp til tårnet og kløv inn gjennom vinduet og kom inn på sovekammeret der jeg lå. De brøt hardt på døren og ba meg åpne, og sa at de ville stå inne for mitt liv og min sunnhet, og at de ville gripe meg på ærlig vis. Da jeg forsto at de var sterkere enn jeg, åpnet jeg døren. De hogg og slo meg med stridshammer slik at jeg ble ille såret og blodig over hele kroppen og klærne. Deretter tok de klosterets øl og mat, som de ikke engang gadd å drikke, men sølte det ut. Så røvet de klosterets sølv, penger og klær, og tok også sølv og penger fra klosterets tjenere. Deretter førte de meg til Stavanger ... Det er ikke funnet spor etter noe tårn. Selv om det var tre etasjer, var mye gravd ned i bakken.

Smia. Inntil vestfløyen er det et hus der det er funnet en del slaggklumper. Det er tolket som en smie.Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 13. Det er ikke gjort dateringer, så smia kan være fra etter reformasjonen.

Kirkegården er utenfor klosterbygningene, og er avgrenset med murer ved kirken og utenfor Østfløyen. Georadarundersøkelsen i 2026 viser at det her er eldre murer nord for kirkeskipet. Rett nord for tårnet og den vestlige delen av koret er det om lag 16 kristne graver.K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026. Tolkningen som graver vurderes som relativt sikker, basert på form, størrelse (ca. to meter lange) og øst–vest-orientering, som er karakteristisk for kristne graver. Tolkningen styrkes ytterligere av erfaring fra tilsvarende georadarundersøkelser.

Porthuset er en kvadratisk ruin sørøst på kirkegården, med innvendige mål på 4,5 meter. Den er om lag 20 meter øst for Østfløyen. Her ble det gjort utgravinger i 1934 med flere funn, herunder et steinkapitél.Harald Hals II: Sommerens graving på Utstein kloster, Stavanger Aftenblad 9.8.1934 - https://www.nb.no/items/d568a9417267da9e9e23781eacaa85a0?page=0&searchText=%22utstein%20kloster%22%20graving Eilert G. Schanche: Utstein kloster, avisa Stavangeren, 2.8.1934 - https://www.nb.no/items/754d003fe28340fa57ec5ebaecbb7ae9?page=3&searchText=%22Harald%20Hals%20II%22%20%22utstein%20kloster%22  Øystein Ekroll mente at navnet var misvisende, og at det ikke er tegn til noen port her. Han mener at det mer trolig var et tårn.Øystein Ekroll: «Bygning og bruk», i Haug (redaktør) 2005, side 240.

Bygningsrester i sørøst. Like øst for det sørøstre hjørnet av Østfløyen er det en rektangulær mur, som en mulig rest av en bygning. Ifølge historiske og muntlige kilder var det i dette området en inngang og et porthus til klosteret.K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026.

 Undersøkelser og restaureringer 
I 1745 noterte Bendix de Fine ned runeinnskrifter på klosteret og beskrev klosteret.Bendix de Fine: Stavanger Amptes udførlige Beskrivelse, 1745. Sophus Bugge, Oluf Rygh, Ingvald Undset, Magnus Olsen og Aslak Liestøl: Norges innskrifter med de yngre runer, tredje bind, VIII. Aust-Agder fylke IX. Vest-Agder fylke X. Rogaland fylke, Norsk Historisk Kjeldeskriftinstitutt, Oslo 1954, side  288ff - https://www.nb.no/items/4aa0de8590b732dc99dd99f0ff382611?page=299&searchText=utstein Eldbjørg Haug: Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 224f. Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster i middelalderen, Fortidsminneforeningens årbok 1987, side 162f. 

I 1859 undersøkte Christian Christie klosteret. Han laget en plantegning og flere detaljtegninger.Eldbjørg Haug: Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 225. 

I 1866 tegnet Oluf Rygh av runeinnskrifter på klosteret.Sophus Bugge, Oluf Rygh, Ingvald Undset, Magnus Olsen og Aslak Liestøl: Norges innskrifter med de yngre runer, tredje bind, VIII. Aust-Agder fylke IX. Vest-Agder fylke X. Rogaland fylke, Norsk Historisk Kjeldeskriftinstitutt, Oslo 1954, side  288ff - https://www.nb.no/items/4aa0de8590b732dc99dd99f0ff382611?page=299&searchText=utstein Det ble også fjernet en del røtter og lagt steinheller som beskyttelse på murene.Eldbjørg Haug (redaktør): Utstein kloster – og Klosterøys historie. Rennesøy: Stiftelsen Utstein kloster, 2005, side 385.

Omkring 1890 gravde Eilert G. Schanche i klosterkirken og fant et par tilhogde steinblokker (kvadre) med buerester som tilhørte et vindu.Stortingsproposisjon no 85, 1894, Indberetning om de Sommeren 1893 foretagne undersøgelser ved Johan Meyer -  https://www.nb.no/items/b54c1fa7b67d76b0f64f97310511b129?page=1045&searchText=%22johan%20meyer%22%20%22utstein%20kloster%22

I 1893 undersøkte Johan Meyer klosterkirken, og beskrev et stort program for rehabilitering, herunder riving av den østligste delen av steinhvelvet, opretting av skeive vegger, utskifting av golv over gravkjellerne, nytt tak med mye mer.Stortingsproposisjon no 85, 1894, Indberetning om de Sommeren 1893 foretagne undersøgelser ved Johan Meyer -  https://www.nb.no/items/b54c1fa7b67d76b0f64f97310511b129?page=1045&searchText=%22johan%20meyer%22%20%22utstein%20kloster%22

Kirken ble solgt til staten i 1899, som deretter gjennomførte noe restaureringsarbeid av kirken. Det ble foretatt i 1900-1903 styrt av Johan Meyer.Johan Meyer og Einar Halleland: Restaureringsarbeider på kirken ved Utstein kloster, (1900–03). 

I 1930 målte den engelske vitenskapsmannen Eagle opp klosteret og fotograferte "alle" detaljer. Eilert G. Schanche: Utstein kloster, avisa Stavangeren, 2.8.1934 - https://www.nb.no/items/754d003fe28340fa57ec5ebaecbb7ae9?page=3&searchText=%22Harald%20Hals%20II%22%20%22utstein%20kloster%22  Disse oppmålingene er trolig tapt.

Frode Rinnan og Harald Olaf Hugo Hals gjorde en oppmåling av anlegget i 1933 i forbindelse med at staten overtok resten av klosteret. 

I 1934 gjorde Harald Hals utgravinger. Det ble blant annet funnet skjeletter under golvet i kirkeskipet. Det ble også funnet en grav der sidene besto av steinheller og lokket var en marmorplate. Det var også tre barneskjeletter. I det sørøstre hjørnet av kirkeskipet var det en gammel mur, som var eldre enn kirkeskipet. De gravde også i Porthuset. Her ble det funnet flere gjenstander, herunder et steinkapitél.Harald Hals II: Sommerens graving på Utstein kloster, Stavanger Aftenblad 9.8.1934 - https://www.nb.no/items/d568a9417267da9e9e23781eacaa85a0?page=0&searchText=%22utstein%20kloster%22%20graving Eilert G. Schanche: Utstein kloster, avisa Stavangeren, 2.8.1934 - https://www.nb.no/items/754d003fe28340fa57ec5ebaecbb7ae9?page=3&searchText=%22Harald%20Hals%20II%22%20%22utstein%20kloster%22  Eilert G. Schanche: Utstein kloster, avisa Stavangeren, 4.8.1934 - https://www.nb.no/items/c9c9686dd8fc3e9df64088e88f7d4ad0?page=1&searchText=%22%20Eilert%20G.%20Schanche%22%20%22utstein%20kloster%22  

Harald Hals og Magnus Olsen var på Utstein i juni 1935, men resultatene fra undersøkelsene er ikke publisert.Dagbøker og skisser fra Harald Hals' undersøkelser på 1930-tallet oppbevares ved Museum Stavanger (MUST), men er ikke digitalisert. Hals' dagbok fra 1934–1936 og originalskisser fra utgravingene ligger i MUSTs arkiver. Se Hillesland, K. og Pedersen, G. M.: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026.

I 1937-1940 undersøkte Gerhard Fischer hele anlegget og gjorde også utgravinger. Han utarbeidet også restaureringsplaner.Stavanger Aftenblad: Gerhard Fischers utgravinger, SA 9.9.1940. Resultatene fra undersøkelsene har han fortalt om i to bøker.Gerhard Fischer: Utstein kloster, 1950 - https://www.nb.no/items/14be57f87bc8faa06391216af6701335?page=0&searchText=%22utstein%20kloster%22%20garmann. Gerhard Fischer: Utstein kloster: kongsgård, kloster og herregård, 1965, side 13 og 20 - https://www.nb.no/items/fb51670f598c6062d440e13f567ec21c?page=0&searchText=%22utstein%20kloster%22%20garmann. Utgravingene er ikke dokumentert i noe skriftlig arbeid, men håndskrevne dagboksnotater er bevart.Riksantikvaren, Arkiv: Gerhard Fischer, F-dagbøker 96-131, boks F-L0003.

I 1953 ledet Jan Hendrich Lexow undersøkelsene under rivinger i østfløyen. Det ble blant annet funnet en rekke mynter i tilknytning til brannlagene, og en runeinnskrift på kirken.Stavanger Aftenblad: Når brente Utstein kloster? 22.8.1953. Stavanger Aftenblad: Fr. Gregorius Nytt runefunn på Utstein, 15.9.1953.

Anlegget ble satt i stand på 1950-tallet og 1960-tallet. I 1965 var restaureringene fullført og klosteret ble tatt i bruk som et lite konferansesenter. I perioden 1991-1996 ble det gjort en rekke oppgraderinger av anlegget.Utstein kloster, Rennesøy kommune, Rogaland : tilstandsrapport, Trondheim, 1997 - https://www.nb.no/items/ca53d4097008a31b0dac4c6263808f68?page=9&searchText=rennes%C3%B8y.

I 1995 gjorde Alexander Roy Dunlop og Gitte Hansen en arkeologisk undersøkelse ved graving av to grøfter fra veien og opp til sørsiden av klosteret.Alexander Roy Dunlop: Innberetningen om de arkeologiske undersøkelser ved Utstein kloster, NIKU, 1995 - https://www.nb.no/items/21666d6d93606f3ea59ac7e7327d7dd4?page=0&searchText=k5.

I 1997 skrev Øystein Ekroll og Geir Magnussen en tilstandsrapport om klosterbygningene, og påviste et stort behov for vedlikehold og reparasjoner.Utstein kloster, Rennesøy kommune, Rogaland : tilstandsrapport, Trondheim, 1997 - https://www.nb.no/items/ca53d4097008a31b0dac4c6263808f68?page=9&searchText=rennes%C3%B8y. 

I 2003-2006 ble det gjort undersøkelser før byggingen av Abbedens hus.Alf Tore Hommedal: Utstein kloster, Rennesøy i Rogaland, Bygningsarkeologisk vurdering av ruinen vest for klosterfirkanten. Forprosjekt 2003-2004, NIKU arkivrapport 2, Distriktskontor Bergen 2004. Gro Edvardsen: Utstein kloster, Rennesøy i Rogaland, Arkeologisk overvåking i forbindelse med fjerning av masse inne i ruinen vest for klosterfirkanten, NIKU Arkivrapport 7-2005. Vidar Trædal: Utstein kloster, Rennesøy i Rogaland, Bygningsruinen i vest - undersøkelser 2006 - Samlerapport, Rapport arkeologiske utgravinger Bergen, NIKU, 16-2007.

På 2010- og 2020-tallet ble det gjort en rekke arkeologiske funn i områdene rundt klosteret, blant annet gjennom undersøkelser utført av Rygene detektorklubb.Rygende detektorklubb: Sammenstilling av funn fra Utstein, 2025. Arne Johan Nærøy: Metallsøkerfunn i Rogaland 2003-2018, Arkeologisk museum, 2019.

I 2017 gjorde Katharina Lorvik undersøkelser langs veien og i traseer for elektriske ledning på nedsiden av Abbedens hus. Det ble funnet spor av bosettinger i form av stolpehull, ildsteder, steinkonsentrasjoner og murer fra de siste to tusen år. Undersøkelsen viser bare sporadisk ferdsel i strandområdet.Katharina Lorvik: Arkeologiske undersøkelser i forbindelse med etablering av veitrase til Utstein gård, NIKU oppdragsrapport 29/2017.  

I 2023 undersøkte Grethe Moéll Pedersen og Kristoffer Hillesland jordene rundt klosteret med georadar. De oppdaget mange spor etter menneskelige aktiviteter.K. Hillesland, G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse Utstein Gard og Utstein Kloster (ID 98030). Mosterøyveien, Klosterøy, gnr. 254, bnr. 1 og 25. Stavanger kommune, Rogaland. Oppdragsrapport, 2023. Grethe Moéll Pedersen: Georadarkjøring og grophus ved Utstein kloster, Arkeologisk museum, 2024 - https://storymaps.arcgis.com/stories/32806553250e42e19936b838201f67a6 Grethe Moéll Pedersen: Georadarkjøring og grophus ved Utstein kloster. I: Frá haug ok heiðni : årbok 2024. ISSN 2704-0534. s.31-38. Georadarundersøkelsen i 2026 påviste mulige murer etter bygninger i Kirkegården. Murene har en orientering som avviker fra klosteranleggets øst-vest-akse og følger i stedet terrengets høydekurver.K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026.K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026.

 Funn og observasjoner 
Fra den mulige første bruksperioden 1150–1280 er det funnet mynter, vareplomber fra Nederland og liturgiske gjenstander. 

Fra klosterets sikre bruksperiode (ca. 1300–1550) er det blant annet funnet lodd for veiing, blyplomber, mynter, en metallamulett med runer, sju signeter, spenner, nøkler, knapper, pilegrimsmerker, terninger og en sølvbrosje. 

 Runeinnskrifter 
Fra klosteret og omegn er det fire kjente runeinnskrifter:Sophus Bugge, Oluf Rygh, Ingvald Undset,[Magnus Olsen og Aslak Liestøl: Norges innskrifter med de yngre runer, tredje bind, VIII. Aust-Agder fylke IX. Vest-Agder fylke X. Rogaland fylke, Norsk Historisk Kjeldeskriftinstitutt, Oslo 1954, side  288ff - https://www.nb.no/items/4aa0de8590b732dc99dd99f0ff382611?page=299&searchText=utstein Bilde av bronseplata i Rygende detektorklubb: Sammenstilling av funn fra Utstein, 2025. Museene i Rogaland/Arkeologisk museum: Mynt fra Magnus Berrføtt funnet på Utstein, 3.12.2025. Unimus: S13417/3 plate - https://www.unimus.no/portal/#/things/e3f8d684-21a7-4659-8c7c-6cf2598f4e2c  
 N264: bithir firir ... sial = Ber for ... sjel. Det er en bønn for en sjel. ... er tolket som Randvid eller Ragnvald. Denne delen av runeteksten ble tegnet opp første gang i 1745, men er nå ødelagt.
 N265: fr gregorius = frater (=bror) Gregorius. Navnet på en av prestene (brødrene). Runene ble funnet bak en takrenne i kirkens nordøstre hjørne i 1953.Stavanger Aftenblad: Fr. Gregorius Nytt runefunn på Utstein, 15.9.1953.
 En runeamulett på en bronseplate. Den er funnet med metalldetektor utenfor klosteret.K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026 om S170243 . Teksten gir i seg selv ikke mening, men kan være ment som et beskyttelsesord med magiske bokstaver.
 Det er også en runeinnskrift fra slutten av 1800-tallet på kirkens vestvegg.H.H.H.: En runeinnskrift på Utstein kloster som ikke er mer enn 40-50 år. avisa 1ste Mai, 26.6.1935 - https://www.nb.no/items/afaf42b08b8f3acc7e62e7491e2e32e0?page=1&searchText=%22magnus%20olsen%22%20%22Utstein%20kloster%22

 Myntfunn 
Det er funnet mynter både i klosteret og nær klosteret. De siste kan ha vært i jord som er fordelt utover etter utgravinger i klosteret. Myntene tyder på kontinuerlig aktivitet fra omkring 1250 til omkring 1560, med sporadiske funn som er eldre og yngre.
 1014–1024 denar fra Köln i Tyskland. K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026 om S276935. 
 1093–1103 norsk mynt. Funnet i 2025 med metaldetektor på et jorde rett nord for klosteret.Museene i Rogaland/Arkeologisk museum: Mynt fra Magnus Berrføtt funnet på Utstein, 3.12.2025.
 1225-1261 witten fra Rostock. Funnet i 1953 i brannlag i Østfløyen.Stavanger Aftenblad: Når brente Utstein kloster? 22.8.1953.
 1272-1307 long cross mynt	fra England. Funnet i 2010 med metaldetektor.Unimus.no for S12596/8 - https://www.unimus.no/portal/#/things/cf442f68-5421-4dea-a078-daaa670c5090
 1272-1307 long cross mynt	fra England. Funnet i 2015 med metaldetektor.Unimus.no for S13414/1 - https://www.unimus.no/portal/#/things/0d570f91-ea80-461a-a1f0-75c8db14fd97
 1300-1400 witten eller pfennig fra Tyskland.Typebestemt og datert ut fra Rygende detektorklubb: Sammenstilling av funn fra Utstein, 2025.
 1313-1322 long cross penny fra England. Funnet i 2018 med metaldetektor.Unimus.no for S14124 - https://www.unimus.no/portal/#/things/1d9285d7-5607-4b19-a466-9b47f8cd8545
 1327-1377  two penny eller halfgoat fra England. Funnet i 2015 med metaldetektor.Unimus.no for S13414/2 - https://www.unimus.no/portal/#/things/196c40a4-7fe6-4706-aab7-6d6c819303fd
 1350–1500 pfennig eller witten fra en hansaby.Typebestemt og datert ut fra Rygende detektorklubb: Sammenstilling av funn fra Utstein, 2025.
 1350-1450 gote fra Gotland funnet i Klosterkirken.Mynt: M117756 i Myntkabinettet i Oslo - https://www.unimus.no/portal/#/things/5884251a-fad8-4968-ba57-5967bc49cda2 
 1400-tallet groschen fra midt i eller sør i Tyskland.Typebestemt og datert ut fra Rygende detektorklubb: Sammenstilling av funn fra Utstein, 2025.
 1400-1450 en gote fra Visby. Funnet i 1953 i brannlag i Østfløyen.Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster etter reformasjonen, SMÅ, 1961 - https://www.nb.no/items/0b366e9a9a2ae2f45683839f8d1efa57?page=3&searchText=mynter
 1400-1450 scherf fra Hamburg. Funnet i klostergården i 1958.Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster etter reformasjonen, Stavanger museums årbok, 1961 - https://www.nb.no/items/0b366e9a9a2ae2f45683839f8d1efa57?page=3&searchText=mynter Mynt i Myntkabinettet i Oslo M117865 - https://www.unimus.no/portal/#/things/0f6bb7e4-fb8b-4c56-ad3e-5129cae74f26
 Trolig 1450-1500 ubestemmelige brakteater. Funnet i 1953 i brannlag i Østfløyen.Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster etter reformasjonen, SMÅ, 1961 - https://www.nb.no/items/0b366e9a9a2ae2f45683839f8d1efa57?page=3&searchText=mynter
 1441-1481 dansk hvid. Funnet i 1953 i brannlag i Østfløyen.Stavanger Aftenblad: Når brente Utstein kloster? 22.8.1953.
 1481-1513 en dansk hvid. Funnet i 1953 i brannlag i Østfløyen.Stavanger Aftenblad: Når brente Utstein kloster? 22.8.1953.
 1521 sølvmynt. Stavanger Aftenblad: 26.4.2010: Sjeldne gull, sølv og bronsefunn på Utstein.
 1525 Mansfeld-thaler fra Mansfeld i Tyskland.Unimus.no for S12596/10 - https://www.unimus.no/portal/#/things/165b0784-63ac-4042-a639-5be63364fee0 
 1546-1555 halvdaler fra Nederland. Funnet i 1948 ca. 100 meter nord for klosteret.Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster etter reformasjonen, SMÅ, 1961 - https://www.nb.no/items/0b366e9a9a2ae2f45683839f8d1efa57?page=3&searchText=mynter Haugesunds avis: Sjeldent myntfunn på Utstein kloster, 27.1.1949 - https://www.nb.no/items/9c7c05c0eac1d59e24b105df8089cadd?page=1&searchText=graving%20%22Utstein%20kloster%22 Avisa angir perioden 1538-1546, og at den er fra Deventer, Campen eller Zwolle. 
 156x dansk mark. Funnet i 2010 med metaldetektor.Unimus.no for S12605/2 - https://www.unimus.no/portal/#/things/b9a62347-6054-47d2-9bcb-fe0ce96b91f5
 1596-1636 sølvmynt fra Holstein i Tyskland. K. Hillesland og G. M. Pedersen: Georadarundersøkelse av Utstein Kloster og Klosterhagen, Arkeologisk museum, UiS, 2026 om S276938.
 1649 dansk mynt. Funnet under korgolvet i 1900. Det var også yngre mynter.Jan Hendrich Lexow: Utstein kloster etter reformasjonen, SMÅ, 1961, note 23 - https://www.nb.no/items/0b366e9a9a2ae2f45683839f8d1efa57?page=3&searchText=mynter

 Bildegalleri 
Det er bevart en lang rekke eldre bilder og tegninger av klosteret, spredd i en rekke samlinger som Najonalbiblioteket (nb.no), Byhistorisk arkiv i Stavanger (stavangerbilder.no), Riksantikvaren (kulturminnebilder.ra.no og bildearkiv.ra.no), DigitaltMuseum (digitaltmuseum.no); Digitalarkivet (digitalarkivet.no) og andre.

 Se også 
 Katolske klostre i Norge
 Norske middelalderkirker i stein
 Klostergarden

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Stiftelsen Utstein Kloster 
 Katolsk.no: Utstein kloster
 Miljøstatus i Norge: Utstein kloster
 Karin Imsland og Gunvor Torsen: Utstein kloster  
 Forskning.no: Klosterøyas historie
 Stavanger Museums Årbok 1961: Jan Hendrich Lexow, Utstein kloster etter reformasjonen


Kategori:Fredede kulturmiljøer
Kategori:Katolske klostre
Kategori:Augustinerkorherrenes klostre
Kategori:Klostre i Norge før reformasjonen
Kategori:Herregårder i Norge
Kategori:Ryfylke
Kategori:Kulturminner i Stavanger
Kategori:Olavsrosa
Kategori:Gerhard Fischer
Kategori:Johan Meyer
Kategori:Klosterruiner i Norge
Kategori:Religion i Rogaland
Kategori:Byggverk i Stavanger