Pinse

Pinse er en kristen høytid som feires 49 dager (syvende søndag) etter at Jesus Kristus ifølge kristen tro stod opp fra de døde på påskedagen og Den hellige ånd viste seg for apostlene i form av ildtunger fra himmelen. Protestantiske kristne regner den som fødselsdagen til den kristne kirken, mens katolsk kristendom legger kirkens grunnleggelse til utvelgelsen av apostlene og overgivelse av nøkkelmakten til Peter (Matt.16.19), og de ortodokse kristne ser på pinsen som fullførelsen av en lang dannelsesprosess.Meistad, Tore (2000). Kristendommens historie. En innføring. Kristiansand: Høyskoleforlaget. s. 19

Navnet pinse kommer av det greske ordet «pentekoste», som betyr femtiende. Dette var opprinnelig navnet på den jødiske høytiden sjabuót som ble feiret den femtiende dagen etter pesach (dvs. syv uker etter sabbat i pesach). Sjabuót er til minne om åpenbaringen av loven (de ti bud) på Sinaifjellet.

 Det nye testamente 
I Apostlenes gjerninger i Det nye testamente beskrives det hvorledes Den hellige ånd steg ned til apostlene i form av ildtunger:

De som var til stede fra andre folkeslag ble forferdet over at disse galileere kunne tale til dem om Gud på deres egne språk, men apostelen Peter forklarte det som et Guds under og forkynte til dem budskapet om at Jesus fra Nasaret var Guds sønn, menneskenes frelser. Peter viste til en profeti i Joels bok, hvor det stod skrevet at Gud i de siste dager skulle utøse sin Ånd over alle mennesker, slik at de kunne tale profetiske ord.

Denne forkynnelsen på første pinsedag blir betraktet som kristendommens tilblivelse, og i den katolske kirken blir Peter betraktet som den første pave.

 Liturgisk feiring 
 Vestlig tradisjon 
De liturgiske feiringene av pinsen i de vestlige kirkene er like detaljerte og varierte som i østkirken. Fargen rød, som symboliserer glede og ilden fra Den hellige ånd, er pinsens farge i de vestlige kirkene. Prester, forstandere og kor-medlemmer bærer røde liturgiske plagg og i senere tid er det noen steder også blitt vanligere at legfolket i menigheten kler seg i rødt. Røde bannere blir ofte hengt på veggene eller fra taket for å symbolisere den «storm­ende, mektige vind» skildret i Apostlenes gjerninger og Den hellige ånds frie utfoldelse. På bannerne kan det være brodert symboler for Den hellige ånd, som en due, flammer, symboler for kirken som Noahs ark og granateplet. I protestantiske kirker innenfor evangelikal og reformert tradisjon, finner man ofte ord i stedet for bilder, som for eksempel oppramsingen av de sju åndsgavene og Den hellige ånds frukter. Røde blomster på alteret, eller ved prekestolen, og røde blomster som pelargonium kan være plantet rundt kirke­bygget. Tradisjonen med å sponse plantingen av en enkelt plante til minne om en person, finnes både i katolske og protestantiske menigheter.

I tyskspråklige land, i Sentral-Europa, og i land der det finnes etterkommere av disse, brukes grønne grener til å dekorere kirkene til pinse. Bjerk er det treslaget som ofte brukes til dette formål, men i områder med et annet klima, benyttes også andre treslag.

En viktig del av pinsefeiringen er å synge salmer med tekst som forteller om pinsen. I Den katolske kirke synges Veni Sancte Spiritus som en gregoriansk sekvens under pinsedagsmessen. Denne liturgiske sangen har blitt oversatt til flere språk og synges også i dag i mange kirkesamfunn.

 Østlig tradisjon 
I Den østlige ortodokse kirke er pinsen en av de store ortodokse høytidene og blir regnet som den nest viktigste av de store høytidene etter påsken. Natt til første pinsedag holdes det en våkenatt, og selve pinsedag feires Den guddommelige liturgi, nattverden. Ortodokse kirker blir ofte dekorert med blomster og det legges vekt på å gjøre uttrykkene i feiringen lik den jødiske Shavuot-høytiden, som feirer mottakelsen av Moseloven. 

Selve høytidsfeiringen varer i tre dager. Den første dagen er kjent som «Treenighets­søndag», den andre dagen er kjent som «Åndsmandagen» (eller «Den hellige ånds mandag»), og den tredje dagen, tirsdag, kalles «Tredje dag av Treenigheten». Etterfeiringen av pinsen varer i en uke, en periode der faste ikke tillates, selv ikke onsdag eller fredag, som i de østlige kirkene regnes som fastedager. Den tradisjonelle russisk-ortodokse fargen for pinse er grønn og geistligheten bærer blomster og grønne grener i hendene under gudstjenestene.

En tilleggsgudstjeneste kalt "Knelende bønn" , blir avviklet pinsenatten. Gudstjenesten følger aftensangformen og inneholder tre sett med langvarige poetiske bønner, skrevet av sankt Basil den store, hvorpå deltagerne gjennom­fører en fullstendig kneling, med kontakt mellom pannen og golvet. Denne form for kneling er forbudt i kirken fra påskedag til denne dagen. 

Rent teologisk sett anser ikke ortodoks tradisjon pinsen for å være Kirkens fødsels­dag; Kirken var etablert på et åndelig plan allerede før skapelsen.

Alle de gjenværende dagene i kirkeåret, fram til den neste store fastetiden, bærer navn etter hvilket nummer de er etter pinsen (for eksempel, 13. tirsdag etter pinse). Den andre mandag etter pinse markerer begynnelsen på Apostlenes faste, som varer inntil Sankt Peter og Pauls helligdag den 29. juni.

Det ortodokse ikonet som omhandler høy­tiden viser de tolv apostlene sittende i en halvsirkel, noen ganger også med Theotokos – jomfru Maria – sittende i midten. Øverst på ikonet er ofte Den hellige ånd avbildet som en hvit due, med tunger av ild over apostlenes hoder. Nederst finner man en allegorisk figur som skal forestille verden, kalt Kosmos. Selv om Kosmos er kronet med verdslig ære, er han omhyllet av mørke, ettersom han ikke er gjenstand for Guds ære. Han holder et klede med 12 bokruller på, noe som representerer de tolv apostlenes lære.

I den urgamle koptiske ortodokse kirke av Alexandria, er pinsen en av de sju store «Herrens høytider». Feiringen finner sted den niende timen (kl. 15:00) på første pinsedag. Det blir bedt en spesiell bønn med tre ledd kjent som «Knelende bønn». Den hellige ånd falt ifølge Apostlenes gjerninger kapittel 2 over apostlene i den niende timen. Denne høytiden etterfølges av «Apostlenes faste» som har en fastsatt sluttdato, den femte dagen i den koptiske måneden Epip (som nå faller på den 12. juli, ekvivalent med 29. juni på grunn av den 13-dagers forskjellen forår­saket av skiftet fra juliansk til georgiansk kalender). Den femte Epip markerer Sankt Peter og Sankt Pauls martyrdom.

 Når er pinsen? 
Første pinsedag er alltid 49 dager (syvende søndag) etter påskedagen. I de vestlige kirkene er den tidligst mulige datoen for pinsedag 10. mai, den senest mulige er 13. juni. Stort sett bruker de østlige kirkene den julianske kalenderen for å beregne påskedagens dato; derfor vil deres pinsedag ofte komme på en annen dato:
+ Datoer for pinsedag år 2000 – 2050 År  Vestligekirker  Østlige kirker Gregorianskdato  Julianskdato 2000 11. juni  18. juni   5. juni 2001  3. juni  21. mai 2002 19. mai  23. juni  10. juni 2003  8. juni  15. juni   2. juni 2004 30. mai  17. mai 2005 15. mai  19. juni   6. juni 2006  4. juni  11. juni  29. mai 2007 27. mai  14. mai 2008 11. mai  15. juni   2. juni 2009 31. mai   7. juni  25. mai 2010 23. mai  10. mai 2011 12. juni  30. mai 2012 27. mai   3. juni  21. mai 2013 19. mai  23. juni  10. juni 2014  8. juni  26. mai 2015 24. mai  31. mai  18. mai 2016 15. mai  19. juni   6. juni 2017  4. juni  22. mai 2018 20. mai  27. mai  14. mai 2019  9. juni  16. juni   3. juni 2020 31. mai   7. juni  25. mai 2021 23. mai  20. juni   7. juni 2022  5. juni  12. juni  30. mai 2023 28. mai   4. juni  22. mai 2024 19. mai  23. juni  10. juni 2025  8. juni  26. mai 2026 24. mai  31. mai  18. mai 2027 16. mai  20. juni   7. juni 2028  4. juni  22. mai 2029 20. mai  27. mai  14. mai 2030  9. juni  16. juni   3. juni 2031  1. juni  19. mai 2032 16. mai  20. juni   7. juni 2033  5. juni	  12. juni  30. mai 2034 28. mai  15. mai 2035 13. mai  17. juni   4. juni 2036  1. juni   8. juni  26. mai 2037 24. mai  11. mai 2038 13. juni  31. mai 2039 29. mai   5. juni  23. mai 2040 20. mai  24. juni  11. juni 2041  9. juni  27. mai 2042 25. mai   1. juni  19. mai 2043 17. mai  21. juni   8. juni 2044  5. juni  12. juni  30. mai 2045 28. mai  15. mai 2046 13. mai  17. juni   4. juni 2047  2. juni   9. juni  27. mai 2048 24. mai  11. mai 2049  6. juni  13. juni  31. mai 2050 29. mai   5. juni  23. mai
Andre pinsedag er første mandag etter første pinsedag.

Tredje pinsedag er første tirsdag etter første pinsedag og var kirkelig helligdag fram til festdagsreduksjonen i 1771. Etter at dagen opphørte å være helligdag, ble den mange steder videreført som en prikkedag, en «halv-helligdag» da tjenestefolket skulle ha fri og minst mulig skulle gjøres.

 Norge 

Pinsen er blitt kalt den «ukjente» høytiden da mange ikke kjenner til bakgrunnen for pinsefeiringen.

I Norge er både første pinsedag (søndag) og annen pinsedag (mandag) helligdager. Regjeringen Brundtland foreslo i 1993 å gjøre om annen pinsedag til vanlig arbeidsdag, men dette fant ikke støtte på Stortinget, heller ikke i Arbeiderpartiets stortingsgruppe.Om forslaget se dokumentene det vises til her og her. Regjeringen gikk i statsbudsjettet (salderingsproposisjonen) for 1993 inn for å omgjøre Kristi himmelfartsdag fra helligdag til arbeidsdag, men på bakgrunn av Stortingets drøftelse av salderingsproposisjonen og kirkens uttalelser la Regjeringen i stedet frem forslag om å omgjøre annen pinsedag.

Pinseaften må butikker på over 100 kvadratmeter stenge senest klokken 16.00, mens det lørdager ellers ikke er noen begrensning.Lov om helligdager og helligdagsfred § 5 1. pinsedag er det ikke tillatt å sende reklame på fjernsyn eller radio.Forskrift om kringkasting § 3-3 I stedet sender de kommersielle kanalene informative innslag for ideelle og allmennyttige organisasjoner i reklamepausene. Men enkelte norske kanaler, som FEM, MAX, VOX, Viasat 4 og TV3, sender ikke fra Norge og viser således reklame.

1. pinsedag var en avis-fri dag i Norge, men likevel var det slik at enkelte aviser, deriblant VG, ga ut «hermetikkaviser» hvor redaksjonen ble avsluttet tidligere i uken. 2011 var det første året da både VG og Dagbladet sendte ut ferske aviser 1. pinsedag.

 Se også 
 Påske
 Påskeformelen
 Kristi himmelfartsdag
 Pinsebevegelsen
 Inneklemt arbeidsdag

 Referanser 

 Eksterne lenker 



Kategori:Apostlenes gjerninger