Ludvig Daae (1829–1893)

Ludvig Daae (1829–1893) var en norsk jurist, embetsmann, stortingsrepresentant og minister. Han var innvalgt på Stortinget i forskjellige perioder fra 1859 til 1888, han var armeminister 1884-1885 i Johan Sverdrups regjering, lagtingspresident (1871-1879) og odelstingspresident (1888). Han var fogd og sorenskriver for Sunnmøre.

Ivar Aasen var privatlærer for Ludvig Daae som barn og de to forble venner. Tiden som privatlærer hos familien Daae var avgjørende for Aasens livsvalg.

 Bakgrunn 

 Familie 
Ludvige Daae ble født 24. april 1829 på gården Solnør i Skodje. Han døde 1. mai 1893 i Kristiansand der han var tollkasserer de siste årene. 

Han var sønn av kaptein Ludvig Daae (1792–1879) og Barbara Henrike Wind (1800–1860). Moren Barbara ble foreldreløs og vokste opp i Molde hos sin tante Anna Cecilie og hennes mann Frederik Motzfeldt. Senere flyttet Barbara til tanten Jacobine Caroline og hennes mann Andreas Landmark i Brandal på Hareid. Ludvig skrev selv at han ved dette ekteskapet (med Barbara) ble en meget velstående mann. Faren Ludvig var ordfører i Skodje. 

Hans tante Birgitte Christine Daae, datter av presten Johan Christopher Haar Daae, var husholderske hos enkemannen Hans Conrad Thoresen i Herøy til 1830 da Thoresen giftet seg med Birgittes yngre søster Sara Margrethe Daae. Birgitte flyttet deretter til broren Ludvig Daae (1792–1879) på Solnør der hun bestyrte husholdningen til 1834 da hun flyttet Stranda for å arbeide i Aage Schavlands husholdning (Schavlands kone var da 18 år gammel).Lampe, J.F. (1895): Bergens Stifts Biskoper og Præster efter Reformationen. Redigert av D. Thrap. Kristiania: Cammermeyer. 

Faren hadde i 1820 kjøpt gården Solnør i Skodje, som ble et samlingssted på Sunnmøre (Ålesund var på den tiden ikke by og bare et lite handelssted med noen hundre innbyggere).Apelseth, Arne mlf (1996): Ivar Aasen, det norske og det europeiske. Tidsskrift for Sunnmøre historielag, 72. årgang. Farfaren var presten Johan Christopher Haar Daae, og han var dermed søskenbarn av Henrik Ibsens kone Suzannah Ibsen. I 1835 kom Ivar Aasen til Solnør for å være huslærer for Ludvig Daae og hans søsken.Dag og Tid 2. august 2013, s.16-17. Daae gikk på Molde skole fra 1843. I likhet med Henrik Ibsen studerte han ved Heltbergs studentfabrikk. Broren Henrik Wind Daae (f. 1831) ble også undervist av Ivar Aasen og gikk også på Heltbergs studentfabrikk. 

Ibsen besøkte Daae på Solnør i 1862 etter oppholdhttp://ibsen.uio.no/DRINNL_Br|intro_background.xhtml  lest på nett 22.1.13 på Hellesylt der Ibsen trolig fant inspirasjon til Brand. På Hellesylt møtte Ibsen presten Barman som også var en bekjent av Daae, muligens fra Heltberg - «vi havde begge gjennemgaat Heltbergs studenterfabrikk». Barman, Ole (1904): Erindring fra 1861 til 1867. Trondhjem: Waldemar Janssens Bogtrykkeri Gården Solnør kan ha vært en av flere inspirasjoner til Ibsens Rosmersholm.Kona til Ibsen påverka Ibsens drama Apollon (Forskningsmagasinet UiO), 1. oktober 2007.  Hans søster Margrete giftet seg med Peter Gustav Zwilgmeyer og de var foreldre til Dikken Zwilgmeyer og Ludvig Daae Zwilgmeyer.

Han var gift med Anna Christine Schavland (1836–1904), datter av presten Aage Schavland og søster av litteraturhistoriker Olaf Skavlan og presten Sigvald Skavlan. Ludvig Daae lærte latin under et opphold hos Schavland på Stranda. 

På grunn av det store antallet «Ludvig Daae» på den tiden gikk han under tilnavnet «Medalje-Daae». Hans datter Barbara Wind Daae (født 1859) giftet seg med jurist og embetsmann Niels Giertsen Rogstad. Sønnen Ludvig Daae (1866-1925) var distriktslege og ordfører i Meløy.

 Utdanning 
Frem til han var 11 år, fikk han undervisning i hjemmet, av blant andre Ivar Aasen. Det var i tiden på Solnør Ivar Aasen formulerte sitt program i essayet «Om vort Skriftsprog».Dag og Tid, 2. august 2013, s.16. En periode «leste han latin» hos prost Aage Schavland i Stranda. Etter Molde latingymnasium og middelskole 1840–45, reiste Daae til Christiania og tok examen artium med laud fra Heltbergs studentfabrikk 1846 og cand.jur. med laud i juli 1850. 

Etter jusstudiene var han blant opptatt med historiske studier. I 1852 vant han H.K.H. Kronprinsens gullmedalje for besvarelsen av universitetets historiske prisoppgave om «Aarsagerne til og Følgerne af de indvortes Krige i Norge i det 12te og 13de Aarhundrede». 1854 oppholdt han seg i lengre tid i København, hvor han foretok undersøkelser i Gehejmearkivet. Herfra avleverte han blant annet avskrifter til Diplomatarium Norvegicum og vant 1855 igjen gullmedalje, denne gang for besvarelsen av den juridiske prisoppgaven «Om Bevismidlerne i Misgjerningssager efter Magnus Lagabøters og Christian den 4des Love». Medaljene ga ham tilnavnet «Medalje-Daae». Senere ble han innvalgt i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab i Trondheim 1879.

Han etterlot seg en boksamling på 18.000 bind. Andre kilder oppgir boksamlingen til 10.000 bind, noe som på den tiden skal ha vært en av de største private. 

 Embetsmannskarriere og lokalpolitisk virksomhet 
I 1856 tok han autorisasjon som overrettssakfører og slo seg til på farsgården.

4. oktober 1869 ble han utnevnt til fogd i Sunnmøre fogderi, og 13. september 1876 til sorenskriver i Nordre Sunnmøre. Straks etter at han flyttet til Solnør, ble han 1856 ordfører i Skodje formannskap og som sådan medlem i Romsdals amtsformannskap, hvor han i flere år arbeidet som formann i veikomiteen og som medlem av flere spesielle komiteer. Dessuten var han i lengre tid overformynder og forlikskommissær i hjembygden.

Han var tollkasserer i Kristiansand fra 1889 til han døde.

 Stortingskarriere 
Alt i 1857 ble han valgmann. Han møtte som 4. representant for Romsdals amt på Stortinget 1859–1861 (medlem av justiskomite nr. 2), og møtte senere som en av amtets representanter på samtlige storting fra 1862 til 1879, da han frasa seg gjenvalg. På stortingene 1862–1866 var han sekretær i kirkekomiteen, 1868–74 medlem av konstitusjonskomiteen (formann fra 1871), og 1875–79 formann i militærkomiteen. Dessuten var han medlem i valgkomiteen fra 1865 og av fullmaktskomiteen siden 1871, samt medlem av flere spesielle komiteer, nemlig stemmerettskomiteen 1868–69, jernbanekomiteen samme år, skattekomiteen, m. fl. I 1871 ble han overflyttet til Lagtinget, hvor han var president i de følgende år. Han var medlem av militærkommisjonen av 1870, han var formann i amtsmatrikuleringskommisjonene for Søndre Bergenhus amt 1871 og for Stavanger amt 1872. Ikke uventet ble han i 1876  utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.

Han var utsending ved åpningen av Göta kanal i 1862 og kroningen i Trondheim i 1873.

 Armédepartementet 
Da regjeringen Sverdrup ble dannet 26. juni 1884, ble Daae utnevnt til sjef for Armédepartementet. Denne stillingen fratrådte han 30. april 1885, hvorpå han igjen bosatte seg på Solnør. Etter grunnlovsbestemmelsen av 1. juli 1884 ble han deretter kåret til representant på Stortinget 1886–88 for bykretsen Ålesund og Molde.http://www.nsd.uib.no/polsys/  oppslag i arkiv 16. november 2013.

 Referanser 
Aagaat Daae: Stamtavle over familien Daae i Norge. Utarbeidet efter Anders Daaes efterladte papirer av Aagaat Daae. Trondhjem: F. Bruns boghandel, 1917.

 Eksterne lenker 



Kategori:Norske jurister
Kategori:Norske forsvarsministre
Kategori:Norske statsråder 1884–1905
Kategori:Stortingsrepresentanter for Møre og Romsdal
Kategori:Stortingsrepresentanter for Ålesund og Molde
Kategori:Stortingsrepresentanter 1859–1861
Kategori:Stortingsrepresentanter 1862–1864
Kategori:Stortingsrepresentanter 1865–1867
Kategori:Stortingsrepresentanter 1868–1870
Kategori:Stortingsrepresentanter 1871–1873
Kategori:Stortingsrepresentanter 1874–1876
Kategori:Stortingsrepresentanter 1877–1879
Kategori:Norske embets- og tjenestemenn
Kategori:Norske dagboksforfattere
Kategori:Riddere av 1. klasse av St. Olavs Orden
Kategori:Medlemmer av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab
Kategori:Personer fra Skodje kommune
Kategori:Lagtingspresidenter