Framtiden i våre hender

Framtiden i våre hender er en norsk miljøorganisasjon som arbeider for et grønt forbruk og en rettferdig fordeling av verdens ressurser. Organisasjonen er kritisk til det stadig økende forbruket i rike land som Norge og mener at hensynet til natur og klima er viktigere enn vekst i forbruk og økonomi. Organisasjonen ble grunnlagt av Erik Dammann i 1974. Per 2025 er Framtiden i våre hender Norges største miljøorganisasjon med rundt  medlemmer. Daglig leder fra august 2025 er Tale Hungnes.

Historie
I 1972 utgav Erik Dammann boka Fremtiden i Våre Hender, som kom til å prege den norske samfunnsdebatten med sin tematisering av spørsmål knyttet til fattigdom, livsstil og miljøødeleggelser.«På denne dag». Aftenposten Morgen, 25.04.2010 side 19 Seksjon: Navn Del: 2Wiik, H. «Boka som vekket Norge». Klassekampen, 20.05.2017, side 10, Seksjon: 2Sæther, J.M. «Tilbake til Framtiden». Dagsavisen, 12.04.2014, side 26-33Rogstad, B. «Vi er langt -unna målet». Vårt Land, 16.08.2013, side 20«Erik Dammann 85 år». Stavanger Aftenblad, 09.05.2016, side 46 Sentralt i budskapet til Dammann var en sivilisasjonskritikk som problematiserte økonomisk vekst, økende forbruk, unødvendig fattigdom og forskjellene mellom fattige og rike land.Schaaning, E. «Dammanns Dom». Arr - idéhistorisk tidsskrift, nr. 2-3, 2015 Fremtiden i våre hender ble snart en bestselger og ledet opp til dannelsen av folkeaksjonen ved samme navn. Dannelsen av folkebevegelsen foregikk på et folkemøte i Nadderudhallen i Bærum i 1974, der ca. 3000 fremmøtte fikk høre foredrag av Dammann selv, men også bidrag fra Arne Næss, Trygve Bull og Georg Borgstrøm. Foredrag og innlegg ble senere gitt ut i boken Ny livsstil.Ny livsstil. Om folkeaksjonen Fremtiden i våre hender. Med rapport fra åpningsmøtet. Oslo: Gyldendal Norsk Forlag, 1974.

Både boka og den etterfølgende folkebevegelsen fikk internasjonal oppmerksomhet. I 1975 ble det gjort målinger som viste at bevegelsen hadde stor appell i befolkningen. Folkeaksjonen tok i bruk informasjon som sitt viktigste virkemiddel for samfunnsforandring. Et informasjonssenter ble opprettet i Oslo med Erik Dammann som daglig leder. Flere tusen mennesker støttet sentret med en årlig kontingent. Etter hvert ble det også dannet lokale grupper over det meste av Norge. Etter at boka Fremtiden i våre hender ble utgitt på engelsk oppsto det også grupper og søsterorganisasjoner i Sverige, Danmark, England, Sri Lanka og noen andre land. Slutten av 1970-tallet var gjenstand for flere nyvinninger innenfor organisasjonsarbeidet. I 1978 var pådrivere fra Framtiden i våre hender med på å starte opp Utviklingsfondet.Kroglund, A.P. «Oppstand om bistand». Nordlys Morgen, 06.03.1995, side 46«Framtiden i våre hender». Adresseavisen, 27.02.2006, side 27 Året etterpå, i 1979, lanserte organisasjonen bladet Folkevett.

Erik Dammann trakk seg som leder av organisasjonen på begynnelsen av 1980-tallet, men var, i samme periode, aktivt involvert i prosjekter. I 1982 var Dammann, og Framtiden i våre hender, med på å starte opp forskningsprosjektet Alternativ Framtid, som blant annet skulle undersøke mulighetene for en mer økologisk bærekraftig samfunnsutvikling.«Jubilanter». Aftenposten, 09.05.2016, side 32, Seksjon: Navn, Del: 1Parmann,G. «"Alternativ Framtid" ønsker klarsignal for storutredning». Aftenposten Morgen, 02.11.1984 I 1985 begynte Steinar Lem som talsperson for organisasjonen, og han skulle vise seg å bli en viktig stemme i den norske samfunnsdedebatten i årene som kom.NTB. (5. april 2009) «Ønsker et religionsoppgjør». abcnyheter.no, besøkt 21.09.2018Aftenposten Redaksjon. «Steinar Lem er død». aftenposten.no, besøkt 20.09.2018 Mot slutten av 1980-tallet var Reidar Andestad daglig leder i organisasjonen.«Framtiden i Våre Hender: U-Hjelpen forsømmes». NTB, 12.10.1989«- Uhjelpen blir forsømt». Aftenposten Aften, 13.10.1989 side 6 Andestad ble senere avløst av Tor Traasdahl som ledet organisasjonen utover på 1990-tallet.«Miljøseier i Høyesterett». Aftenposten Morgen, 18.12.1992, side 36

I 1991 fikk FIVH og Naturskyddsforeningen i Strømstad medhold i Eidsivating lagmannsrett for at miljøvernorganisasjoner har rett til å fremme erstatning i tilfeller der det har forekommet ulovlige utslipp til friområder.«Seier for Miljøorganisasjoner». NTB, 23.04.1991 Problemstillingen ble senere løftet til høyesterett, og i 1992 vant FIVH frem i rettsapparatet med en prinsipiell dom som omhandlet miljøvernorganisasjoners rett til å saksøke bedrifter for brudd på forurensningsloven. På midten av 1990-tallet hadde organisasjonen også tiltrukket seg oppmerksomheten til fagbevegelsen. I 1994 uttalte daværende LO-leder Yngve Hågensen at han så "med interesse på det arbeidet Framtiden i våre hender" gjorde.Fossmark, H. «Ville redde verden. Kampen fortsetter for stifteren av Framtiden i våre hender». Klassekampen, 06.05.2011, side 28 Senere kom nyskaping knyttet til organisasjonens nyhets- og informasjonsarbeid. I 1995 etablerte FIVH det journalistiske prosjektet Norwatch, som er underlagt redaktørplakaten, og har som oppgave å følge med på norsk næringslivs etiske praksis i utenlandske markeder.«Fakta Norwatch». Dagbladet, 12.09.2005, side 40, Del: 1 (Faktaboks) Men det var også nye prosjekter på forbrukerområdet. I 1998 var FIVH en pådriver for den norske markeringen av «Buy Nothing Day», som ble markert under navnet "Kjøpefri dag".«Lørdag er kjøpefri dag». NTB, 27.11.1998 I tillegg til dette publiserte organisasjonen, gjennom hele 1990-tallet, en rekke rapporter som satte søkelys på utvalgte politiske og sosiale problemstillinger knyttet til miljø og forbruksvekst.Se underliggende avsnitt: Publikasjoner og Rapporter

I 2001 overtok Arild Hermstad stillingen som daglig leder i organisasjonen.«Aktuelt Arild Hermstad». Nordlys Morgen, 24.07.2001 side 29 Publiseringen av rapporter fortsatte, og på starten 2000-tallet begynte det også å komme rapporter fra organisasjonens eget forskningsinstitutt;  Framtiden i våre henders forskningsinstitutt.Skogstrøm, L. «Vil heller ha mer penger enn mer tid med foreldrene». Aftenposten Morgen, 01.12.2000, side 4Enger, E. (1. juli 2001) «Vero Moda og Benetton er de største miljøsynderne». dagbladet.no, besøkt 17.09.2018Løkeland-Stai, E. (21. januar 2003) «Ingen tvil fra FIVH». klassekampen.no, besøkt 19.09.2018 Organisasjonenen fortsatte også  å engasjere seg på forbrukerområdet. På midten av 2000-tallet inngikk FIVH i en allianse, med bl.a Forbrukerombudet og Barneombudet, mot reklame i skolen.Henmo, O. (26. juni 2005) «Veileder for skolereklame». aftenposten.no, besøkt 05.10.2018 I 2006 var organisasjonen med på å starte opp Besteforeldrenes klimaaksjon. I 2008 ble tidligere Arbeiderparti-statsråd, og LO-leder, Gerd Liv Valla valgt inn som styremedlem i organisasjonen.Aftenposten redaksjon (3. nov. 2008) «Valla inn i Framtiden i våre hender». aftenposten.no, besøkt 23.09.2018Ekeberg, E. (8. mai 2014) «Her er Gerd-Liv Vallas oppskrift». klassekampen.no, besøkt 26.09.2018

På midten av 2010-tallet gikk FIVH sammen med Forbrukerrådet og lanserte Etisk Bankguide; en rangering av norske bankers etiske praksis.«Norske banker rangert i etikkundersøkelse». NTB, 16.11.2016Nicolajsen, S. «LO-bank får etikk-kritikk». Klassekampen, 02.01.2017, side 8Mikalsen, K-E. (7. nov. 2017) «Norske banker har «fått bedre samvittighet»». aftenposten.no besøkt 15.09. 2018 Arild Hermstad satt som leder frem til 2017.Gjerde og Barstad. (12. mai 2018) «Arild Hermstad valgt til ny leder i MDG». aftenposten.no, besøkt 21.09.2018 Han ble avløst av Anja Bakken Riise, som var daglig leder til 2025.

Organisasjon

Framtiden i våre hender er organisert som en frivillig medlemsorganisasjon og hovedkontoret fungerer som et informasjonssenter.«Vedtekter for Framtiden i våre hender», https://www.framtiden.no, besøkt 23 september 2018. Siste endringer vedtatt på landsmøtet 12. november 2016 Organisasjonen hadde i 2019 over 38.000 medlemmer. I 2024 var dette økt til 48.000 medlemmer.

Organisasjonens øverste styringsorgan, og besluttende myndighet, er Landsmøtet. Ifølge vedtektene avholdes Landsmøtet hvert andre år. Landsmøtet vedtar den offisielle politikken; behandler årsregnskap og beretninger;  vedtar toårsstrategien; gjennomfører valg; forvalter organisasjonens profil og offisielle navn; behandler innkomne saker og forslag. I tiden mellom landsmøtene styres organisasjonen av et Hovedstyre. På lokalt nivå har organisjonen lokallag, som i noen tilfeller kan utvides til regionlag.

Ifølge vedtektene arrangeres det i tillegg en landssamling hvert andre år. Landssamlingen fungerer som et politisk verksted, et møtested for skolering og debatter.

Kjernesaker
Blant de kjernesaker som organisasjonen jobber for er:
 levelønn og arbeiderrettigheterBarstad, S. (30. april 2014) «Krangler så fillene fyker om klesproduksjon». aftenposten.no, besøkt 14.08.18
 redusert kjøttforbrukRønold, I. (27. juni 2018) «Dropp biffen i sommer!» dagsavisen.no, besøkt 14.08.18
 fossilfrie investeringerRønold, I. (17. juli 2012) «Spare? Nei, takk!» dagsavisen.no, besøkt 14.08.18Berg, V.T.(5. april 2018) «Olje – fortidens industri». nytid.no, besøkt 14.08.18 
 etiske retningslinjer for OljefondetErgo, T. (6. mars 2002) «Slakter oljefondet». dagbladet.no, besøkt 14.08.18
 åpenhet i klesbransjenBraathen, F. (7. juni 2016) «Nå må Regjeringen utrede ny etikklov». aftenposten.no, besøkt 14.08.18Adridge, Valvik og Bruaset (21. mars 2013) «H&M gir etter for press». adressa.no, besøkt 14.08.18
 oljefondet ut av kullindustrienDahlback og Kohlberg (4. januar 2014) «Vil ha Oljefondet ut av kullindustrien». nrk.no, besøkt 14.08.18

Publikasjoner og rapporter
Helt siden 1990-tallet har Framtiden i Våre Hender satt fokus på dagsaktuelle politiske saker gjennom publisering av en rekke rapporter. Disse rapportene ble ofte omtalt i media. I tillegg til enkeltrapporter begynte det også å komme årlige statusrapporter.

På begynnelsen av 1990-tallet kom to rapporter som henvendte seg til samferdselsektoren. I 1990 kom en rapport som fremhevet hydrogen som et miljøvennlig alternativ til bensin og diesel,«Hydrogen mulig alternativ til forurensende drivstoff». NTB, 10.01.1990 og i 1991 kom en  rapport der organisasjonen argumenterte for en langsommere utskifting av bilparken.Kluge, L. «- Nye biler skader miljøet». Aftenposten Aften, 19.11.1991, side 2 Senere kom rapporter som aktualiserte internasjonale politiske spørsmål. I 1992 utga organisasjonen en rapport der de kritiserte GATT-forhandlingene og de negative aspektene ved en mulig økt mat-import.Mathismoen, O. «- Usolidarisk GATTkritikk». Aftenposten Morgen, 07.01.1992, side 9 I 1993 kom første utgave av I-hjelpen, en rapport som problematiserte Norges fordel av å handle med U-land i en situasjon der råvareprisene var fallende. Rapporten var laget av forsker Jon Hille, på oppdrag fra FIVH,Hille, John (1993) «I-hjelpen - om de fattiges bistand til de rike». Oslo:  Framtiden i våre hender, 71 s.Løvik, O.A. «Milliardgevinst på uland». Aftenposten Morgen, 12.01.1993, side 27 og skulle vise seg å bli en årlig rapport.Klassekampen redaksjon (Mandag 17. januar 2005) «Norge får i-hjelp». klassekampen.no, besøkt 21.09.2018NTB. (30.12.2007) «Rekordstor «i-hjelp» i 2006». nrk.no, besøkt 24.09.2018

I 1995 etablerte organisasjonen den årlige rapporten Økologisk Utsyn.Ellingsen; Gjeruldsen; Hagen; Sarastuen og Vassnes. «Kjøpefesten: Nå shopper vi som gale». Dagbladet, 17.07.1999, side 19 Samme år satte organisasjonen fokus på "det klassiske naturvernet" og kom med en uoffisiell rangering av innsatsen på området. I rapporten, som var laget Steinar Johannessen på oppdrag fra FIVH, kom Norge på en andreplass blant OECD-landene. Hovedkonklusjonen i rapporten var at fattige land vernet mest.Spence, T. «Naturvern i rike land: Norge nest best». Aftenposten Morgen, 27.12.1995, side 18 I 1996 var dagsorden på nytt rettet mot internasjonal handel og råvarepriser. I en rapport problematiserte organisasjonen en handelssituasjon der Norge lå an til å tjene mye penger på import fra fattige land.«Norge tjener milliarder på U-landsvarer». NTB, 29.01.1996 I 1998 var budskapet i FIVH-rapporten at den økonomiske veksten i Norge ikke medførte et mer miljøvennlig forbruk,Olaussen, L.M. «Ny FIVH-rapport om nordmenn: Kjøper miljøfiendtlig luksus». Aftenposten Morgen, 10.07.1998 og i 1999 omtalte organisasjonen den norske forbruksveksten i lys av den årlige tilstandsrapporten Økologisk Utsyn.

I 2000 kom en rapport som hevdet at Norge lå på etterskudd i forhold til de internasjonale avtalene de hadde signert på miljøområdet.NTB. (16 November. 2000) «Langt igjen til Norges miljømål». vg.no, besøkt 05.10.2018 På starten av det nye tiåret begynte det også å komme rapporter fra Framtiden i våre henders forskningsinstitutt. Dette var rapporter som i all hovedsak problematiserte aspekter ved forbrukersamfunnet. Men også miljøvern stod på agendaen. I rapporten Miljøtrusler og døve ører (2001) argumenterte organisasjonen for at miljøkatastrofer kunne vært unngått hvis man hadde lyttet til advarsler og relevant kunnskap.Schou, L. «Miljøkatastrofer kunne vært unngått». Klassekampen Morgen, 18.08.2001

Deretter fulgte flere rapporter som satte fokus på spisevaner, matproduksjon og forbruk. Både i 2002 og 2005 kom det rapporter som argumenterte for et redusert kjøttforbruk.Sandberg, T. «Vil ha dyrere kjøtt». Dagsavisen Morgen, 15.09.2002, side 11Diesen, T. «Vegetar-mat best for miljøet». Aftenposten Morgen, 14.10.2005, side 18 Forbruksvekst var et gjennomgående tema for flere rapporter, deriblant den årlige rapporten Økologisk Utsyn som i 2004 omtalte betydelige forbruksveksten i Norge.Bang, H.K. «Nordmenn shopper som aldri før». Dagsavisen Morgen, 19.12.2004, side 6 Den årlige rapporten I-hjelpen fortsatte også å sette politisk dagsorden i det nye tiåret, med sin problematisering av lave råvarepriser og internasjonal handel. En situasjon, som ifølge FIVH, skapte en situasjon der pengestrømmen, på tross av bistand, fortsatte å gå tilbake til I-land.NTB. (17. januar 2005) «- Norge får i-hjelp fra fattige land». aftenbladet.no, besøkt 24.09.2018Iversen, I.A (15. november 2005 ) «Frihandel i våre hender». dagsavisen.no, besøkt 24.09.2018 I 2007 kom en rapport som satte fokus på bruktklær, og som hevdet at eksport av norske bruktklær skapte problemer for den lokale tekstilindustrien i fattige land.Dregelid, S. (14. juli 2007) «Vi vil produsere selv!» aftenposten.no, besøkt 05.10.2018 Noe av den samme problematikken ble videreført i en senere rapport, fra 2010, som satte fokus på rettigheter hos arbeidere i den asiatiske tekstilbransjen, spesielt knyttet til begrepet «levelønn».Haugnes, G.M.  (17. oktober 2010) «De har bare råd til mat». aftenposten.no, besøkt 15.09.2018  Et tema som skulle vise seg å ble en viktig sak for FIVH i årene som kom.

I 2014 kom en rapport som problematiserte kortreist mat i forhold til miljøgevinst. Som i tidligere rapporter argumenterte FIVH for en reduksjon i forbruket av kjøtt til fordel for et mer plantebasert kosthold.Njarga, B.B. (9. november 2014) «Bortkastet med kortreist mat»? dagbladet.no, besøkt 29.09.2018 Bærekraftig matproduksjon var også tema for en rapport som kom sommeren 2017.Kroken, E.T. (6. juni 2017) «Ny rapport: Spis reker og jordbær med god miljøsamvittighet». vg.no, besøkt 26.09.2018 Senere, samme år, kom en rapport som påpekte hvordan økningen i Nordmenns reiseaktivitet ikke var forenlig med de politiske målene som var satt for den norske samferdselssektoren med hensyn til reduksjon av klimagassutslipp.Sandberg, T. (2. oktober 2017) «50 ganger rundt ekvator». dagsavisen.no, besøkt 15.09.2018

 Magasinet Framtiden i våre hender 
Framtiden i våre hender har siden oppstarten gitt ut magasiner og aviser. I starten ga organisasjonen ut avisen Ny livsstil, der Damman var ansvarlig redaktør i oppstarten. Ny Livsstil skiftet navn til Folkevett i 1979, , og har senere  skiftet navn til Framtiden i våre hender. Magasinet distribueres både fysisk og digitalt. Det distribueres hovedsakelig til organisasjonens medlemmer, men kan og kjøpes i løssalg.

Magasinet Framtiden i våre hender utkommer tre ganger i året og har  et opplag på .

 Norwatch 
Norwatch var en nyhetstjeneste som rapporterer om norske selskapers investeringer og handel med utviklingsland. Norwatch undersøkte om norske selskap har to standarder, én for Norge og én for utviklingsland, og om de følgelig opptrer i samsvar med menneskerettighetskrav og krav til helse, miljø og sikkerhet også i fattige land. Norwatch dekte også saker knyttet til norsk investeringsetikk.

Nettstedet eides av Framtiden i våre hender, men ble drevet som en uavhengig redaksjonell enhet underlagt redaktørplakaten. Norwatch ble etablert i 1995 og ble først utgitt som nyhetsbrev, men i 2003 gikk det over til primært å være en Internettpublikasjon. I tillegg til nettnyhetene hadde Norwatch faste sider i magasinet Folkevett og utgta rapporter som Norwatch-Tema.

Tjenesten ble lagt ned i 2010 og temaet dekkes av Fremtiden i våre henders øvrige virksomhet.

Se også
Mitt klima

Referanser

 Eksterne lenker 

 Om organisasjonens historie 
 Besteforeldrenes klimaaksjon 

Kategori:Norske miljøorganisasjoner
Kategori:Organisasjoner etablert i 1974