Stange prestegjeld

Stange prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Hamar domprosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Stange kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Stange kirke. 

Stange prestegjeld og dets sogn er nå en del av Stange kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

 Historikk 
Stanga sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Stange kirke, Stanga kirkja á Skaun, var opprinnelig en romansk steinkirke, og ble omtalt i Håkon Håkonssons saga i 1225. Det var imidlertid en tidligere kirke på samme sted, også den en steinkirke. Det spekuleres også om det kan ha eksistert en trekirke før denne igjen. Gravfunn tyder på det, men det er så langt ikke funnet konkrete rester etter selve dette bygget. Bygden het Skaun i tidligere tider, men tok etter hvert navn etter kirken og prestegården.Stange kirke, norske-kirker.net

Dagens kirkebygning har sin opprinnelse på midten av 1200-tallet og den ble feiret med 750-årsjubileum i år 2000. I utgangspunktet var det en langkirke med rektangulært skip og mindre, rett avsluttet kor. Et sakristi på nordsiden av koret kom til på 1300-tallet. Den 17. juli 1620 ble kirken truffet av lynet og brant, hvorved middelalderinnredningen ble ødelagt. Kirken ble bygget opp raskt etter brannen og mye av det som er i dagens kirke, er barokkinteriør fra 1600-tallet og tidlig på 1700-tallet. I 1703 kom et tilbygg i nord som kalles Nykirken, slik at kirken har fått en slags T-form. Til dette ble det blant annet brukt stein fra Hamar domkirkeruin.

 Prestegjeldet 

Stange prestegjeld antas å gå tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Povel Huitfeldts Stiftsbok fra 1574-77 omtales følgende kirker i Stannge Sogenn:
 Stannge Hoffuitt Kiercke
 Ottestadt Annex

Det er oppført i Skattematrikkelen 1647 som Stange prestegieldt i Hedemarkens fogderie.

 Nyere tid 

Stange prestegjeld dannet grunnlaget for Stange formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 23. mars 1857 ble Tangen kirke skilt ut som eget kirkesogn. Ved kgl.res. av 16. januar 1987 ble Stange prestegjeld delt i to: Stange prestegjeld og Ottestad prestegjeld.Prestegjeld og sogn i Hedmark, arkivverket.no

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.Endringer i gravferdsloven og kirkeloven - Rundskriv 20.12.2011. regjeringen.no

 Kirkesogn 

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
 Stange
 Tangen

 Sogneprester i Stange 
 1537–1574 Baard Rolfsen Rosensverd
 1574–1583 Nils Christensen Sadel
 1583–1594 Christen Christensen
 1595–1610 Christoffer Jensen
 1611–1653 Evert Rasmussen Hjort
 1653–1664 Christoffer Evertsen Hjort
 1663–1679 Christoffer Jakobsen Stockfleth
 1680–1711 Nils Pedersen Møller
 1713–1753 Tomas Boesen Aurelian
 Erik Leganger (1744–1821)
 1821–1840 Elias Heltberg (1769–1840)
 1840–1859 Hans Olai Fremming Heyerdahl (1789–1860)
 1861–1879 August Theodor Bull (1809–82)
 1880– Johan Ole Herman Jensen (1844–)
 –2007 Sigmund Rye Berg
 Frede Mandt Fjågesund (nåværende)

Referanser

Kategori:Stanges historie
Kategori:Prestegjeld i Hamar bispedømme
Kategori:Prestegjeld i Hedmark