Larvikitt

Larvikitt er en monzonittisk dyperuptiv bergart som er kjent for sitt vakre fargespill.Naturhistorisk Museum. Universitetet i Oslo FylkessteinNorsk Steinbok. Torgeir T. Garmo. 3. utgåva 1995. ISBN 82-00-41693-3Norsk Geologisk Forening. Landet blir til. 2006. ISBN 82-92394-31-1

Bergindustri
Larvikitt er Norges viktigste naturstein som utvinnes i stor skala. I steinbruddene tas det ut to hovedvarianter, lys larvikitt og mørk larvikitt. Det kan være betydelige variasjoner i utseende på steinen mellom lokalitetene. Bruddene ligger hovedsakelig i Larvik i Vestfold og litt inn i Porsgrunn i Telemark. Larvikitt er bare funnet i Oslofeltet, hovedsakelig ved Larvik og områdene rundt. Den blir brukt til fasader, gravmonumenter, benkeplater, fliser og lignende over hele verden. Bergarten har fått sitt navn etter byen Larvik. Som handelsvare blir den ofte markedsført under navn som lys labrador, mørk labrador, Blue pearl, Emerald pearl og lignende, og er blitt en viktig eksportartikkel. I 2005 ble det eksportert larvikitt for 660 millioner kroner.Norges geologiske undersøkelse. Mineralressurser i Norge. Bergindustrien i 2005 Larvikitt ble i februar 2008 kåret til Norges nasjonalbergart.Norges geologiske undersøkelse. Larvikitt landets nasjonalbergart 

Utbredelse
Larvikitt er vanlig forekommende i sørlige del av det som kalles Oslofeltet. Dette er en monzonittisk dyperuptiv som utgjør en hovedgruppe av Oslofeltets bergarter.Christoffer Oftedahl: Norges geologi. Tapir. 2. utg. 1981. ISBN 82-519-0446-3

Petrologi
Larvikitt hører til de magmatiske bergartene (eruptive). Den er en dypbergart, også kalt intrusiv størkningsbergart, som er blitt dannet under høyt trykk og høy temperatur dypt nede i jordskorpen.  Den består hovedsakelig av alkalifeltspat og plagioklas. Mindre mengder biotitt, augitt, nefelin, magnetitt, ilmenitt, olivin og kvarts kan være til stede.Norges geologiske undersøkelse. Natursteindatabasen. Tveiten Forekomst nr.644 i Larvik Universitetet I Oslo. Institutt For Geofag. GEOLOGISKE HOVEDTREKK I GRENLAND-BRUNLANES OMRÅDET. 2005.

Larvikitt har et blålig fargespill som skyldes lysbrytning i mikroskopiske lameller av plagioklas i alkalifeltspat (schillereffekt). Bergarten får dermed en spesiell glans som gjør den attraktiv som pryd og bygningsstein.Geoportalen. Nasjonalbergart – Larvikitt.    Dette fargespillet har av mange blitt forvekslet med fargespillet fra plagioklasvarianten labradoritt. Fargespillet i labradoritt ligner på fargespillet i larvikitten, men her skyldes det variasjon av natriuminnholdet i krystallene.Norges geologiske undersøkelse Fargeglad stein – norsk naturstein med fargespill

 Larvikitt som bygningsmateriale 
Larvikitt har blitt brukt som bygningsstein i kirker og andre byggverk siden middelalderen. Likevel startet den kommersielle driften ikke før på 1880-tallet. Det første bruddet ble startet av Ferdinand Narvesen i 1884. På den tiden kalte geologene den for labrador. Det var før W.C. Brøgger i 1890 beskrev bergarten som en augitt-syenitt og ga den navnet larvikitt etter byen Larvik som lå like ved. Senere har det vist seg at larvikitten i lokalitetene for det meste kan klassifiseres som alkali-monzonitter.Norges geologiske undersøkelse Larvikittforekomster Geoaktuelt Professorenes larvikitt  Tross dette blir larvikitt den dag i dag solgt under navn som labrador, syenitt og granitt. Trolig fordi disse navnene klinger litt bedre.

 Lys larvikitt brytes vest i Larvik, i Tvedalenområdet og litt inn i Porsgrunn. Tvedalstypen har grå egenfarge og fargespillet er dominert av blått. Som handelsvare går den under navn som lys labrador, Blue Pearl, lys syenitt og lignende.Norges geologiske undersøkelse. Natursteindatabasen. Tvedalen Forekomst nr.636 i Larvik. Norges geologiske undersøkelse. Natursteindatabasen. Auen Forekomst nr.605 i Porsgrunn Norges geologiske undersøkelse. Natursteindatabasen. Torstein Forekomst nr.638 i Larvik 
 Mørk larvikitt brytes øst i Larvik, i Tjøllingområdet og inn mot grensa til Sandefjord. De vanligste variantene er Klåstad-typen og Bergan-typen. Som handelsvare går de under navn som mørk labrador, Bergan syenitt, Emerald Pearl eller mørk syenitt. Det største bruddet ligger på Klåstad. Den går fra å være mørk til å bli nesten sort.Norges geologiske undersøkelse. Natursteindatabasen. Bergan Forekomst nr.641 i Larvik Norges geologiske undersøkelse. Natursteindatabasen. Furuberget Forekomst nr.653 i Larvik Norges geologiske undersøkelse. Natursteindatabasen. Klåstad Forekomst nr.643 i Larvik 

Norges nasjonalbergart
Larvikitt ble i februar 2008 kåret til Norges nasjonalbergart. Den var en av ti blant 50 bergarter som var blitt plukket ut av en fagjury, som gikk videre til folkeavstemning. Da avstemningen var over den 18. januar, hadde larvikitt fått 40 % av stemmene og lå an til å bli en klar vinner. Siden larvikitt er så «typisk norsk» som den er, kunne fagjuryen lett slutte seg om denne bergarten. Kåringen ble presentert i anledning av Norges geologiske undersøkelses 150-årsjubileum 6. februar 2008.NRK Her er Norges Nasjonalbergart

Thulitt som tidligere er blitt «kåret» som «Norges nasjonalstein», er ikke diskreditert av kåringen av Norges nasjonalbergart.Geoportalen Norges Nasjonalbergart. En verdig representant. 

Bygninger med larvikitt
 FN-bygningen i New York
 Universitetsbiblioteket i Oslo (fasade)
 Carillon (Berlin) klokkespill i Berlin, Tyskland (fasade)
 Ford bygningskompleks, Detroit (fasade)
 Galeries Lafayette, Paris 
 Mercedes Benz hovedkvarter, København (fasade)
 Jame Asr Hassanal Bolkiah moskéen til sultanen av Brunei
 Den norske Banks avdeling i Larvik (fasade, søyler) 
 Glaxo Wellcome – bygningen, Aten (fasade)
 Harrods, London 
 Barclays Bank, Aten (fasade)
 Burj al Arab, Dubai
 Alltinget på Island har søyler inne i selve huset som er heldekket med larvikitt.

 Se også 
Liste over bergarter
Monzonitt
Tønsbergitt
Labradorsten

Referanser

 Eksterne lenker 
NGU 
Larvikitt.no
R. V. Dietrich, 2006, Gemrocks
Lundhs
Grethe Horn:Da meislene sang på Nøtterøy

Kategori:Magmatiske bergarter
Kategori:Steinindustri
Kategori:Oslofeltet
Kategori:Larviks geografi
Kategori:Vestfolds geologi
Kategori:Telemarks geologi