Skopje

Skopje (makedonsk: Скопје, albansk: Shkup eller Shkupi , romanes: Skopiye) er hovedstaden og den største byen i Nord-Makedonia.  Byen er det politiske, kulturelle, økonomiske og akademiske senter i landet.

Byen er flerkulturell og har forskjellige folkeslag. Mesteparten er makedonere, deretter kommer etniske albanere, sigøynere og etniske serbere.

Dagens Skopje er en moderne storby med flere historiske monumenter. Byen ligger ved bredden av Vardar-elven og mellom fjellene Vodno og Skopska Crna Gora. Byen er 8 km bred og 32 km lang og hadde 668 518 innbyggere i 2006.

 Historie 
Byen utviklet seg raskt etter andre verdenskrig, men fremgangen ble avbrutt av et kraftig jordskjelv som rammet byen i 1963.

Den 26. juli 1963 kl. 05.17 ble byen jevnet med jorden av et kraftig jordskjelv målt til 6,1 grader på Richterskalaen. 2 487 mennesker omkom (1 070 mennesker ble funnet i ruinene og 1 417 mennesker ble meldt savnet) og mer enn 4 000 ble skadd. Over 90 % av byens bygninger lå i ruiner, og mer enn 20 000 mennesker ble hjemløse.

Skopje (dengang het det Scupi) var i gamle dager hovedstaden i kongeriket Dardania. På Albansk heter byen Shkup eller Shkupi og har utviklet seg direkte fra antikkens navn Scupi > Shkup.Origins: Serbs, Albanians and Vlachs Chapter 2 in Noel Malcolm's Kosovo, a short history (Macmillan, London, 1998, pp. 22-40) - The evidence is in fact very mixed; some of the Albanian forms (of both urban and rural names) suggest transmission via Slav, but others -including the towns of Shkodra, Drisht, Lezha, Shkup (Skopje) and perhaps Shtip (Stip, south-east of Skopje) - follow the pattern of continuous Albanian development from the Latin. [48] (One common objection to this argument, claiming that 'sc-' in Latin should have turned into 'h-', not 'shk-' in Albanian, rests on a chronological error, and can be disregarded.) [49] There are also some fairly convincing derivations of Slav names for rivers in northern Albania - particularly the Bojana (Alb.: Buena) and the Drim (Alb.: Drin) - which suggest that the Slavs must have acquired their names from the Albanian forms. [50  

Før den slaviske innvandringen var byen en del av romerriket og det byzantiske riket. Rundt år 800-900 ble byen okkupert av bulgarerne og gikk mellom byzantinsk og bulgarsk kontroll. 

Senere ble byen erobret av serberne (1282), deretter av tyrkerne (1392) og den ble en sentral by i Det osmanske riket (på makedonsk kalt Det ottomanske riket). Senere ble den igjen en del av Serbia under Balkankrigene (1912–1913) og deretter ble den del av Kongeriket av Serbere, Kroater og Slovenere (1918). Dette siste skiftet senere navn til Jugoslavia (1929). 

I 1623-1624 skrev den katolske presten Pjeter Mazreku at byen var bebodd av flertall albanere.Popullsia Shqiptare e Kosoves Gjate Shekujve  p. 488-489Dokumente për historinë e Shqipërisë (1623-1653) - Documenti per la storia dell'Albania (1623-1653). Injac Zamputti. Parafjala Albert Ramaj

I 1991 ble den jugoslaviske republikken Makedonia en selvstendig stat.

 Næringsveier 
Skopje er et handelssentrum for tobakk, ull, frukt og grønnsaker som dyrkes i områdene rundt byen. I det gamle Jugoslavia var Skopje en viktig produsent av jernprodukter inntil jernverket ble stengt. Skopje Universitet ble åpnet i 1949.

 Bilder 

 Referanser 

 Eksterne lenker 



Kategori:Hovedsteder i Europa