Svenska kyrkan

Svenska kyrkan, på norsk Den svenske kirke, regnes for Sveriges nasjonalkirke. Siden 1. januar 2000 er den ikke lenger statskirke. Den er evangelisk-luthersk, men erstattet ikke den katolske kirken som tilfellet var under den Danske kronen. I Sverige etablerte man under reformasjonstiden i mindre grad et nytt presteskap, men gjennomførte vesentlige reformer av den eksisterende (katolske) kirken. Man opprettholdt det kirkelige hierarkiet fundert i den apostoliske suksesjonen. I Danmark, og etterhvert det selvstendige kongeriket Norge, fikk monarken rolle som Kristi stedfortreder hvorigjennom den liturgiske sakralitet og prestenes verdighet har blitt garantert direkte. 

Navnet Svenska kyrkan dukker for første gang opp i en lovtekst i 1860 (i den første svenske dissenterloven). Et eget navn for kirken i Sverige ble da nødvendig for å skjelne mellom Svenska kyrkan og andre trossamfunn, hvis eksistens ble erkjent for første gang av staten gjennom dissenterlovgivningen. Tidligere talte man heller om kyrkan i Sverige eller den svenska kyrkan. Den 1. januar 2000 ble relasjonene mellom Svenska kyrkan og staten endret, og innebærer at kirken ikke lenger er statskirke, men anses like fullt som Sveriges folkekirke. Imidlertid er Svenska kyrkan fortsatt til en viss grad styrt av Riksdagen, gjennom «Lag om Svenska kyrkan» (1998:1591), «Lag om införande av lagen om Svenska kyrkan» (1998:1592) samt «Lag om registrerat trossamfund» (1998:1593) og «Lag om avgift till registrerat trossamfund» (1999:291).

Prinsippet med apostolisk suksesjon skal ha overlevd gjennom mester Peter Mangnussons (daværende rektor ved Sankt Birgittahuset i Roma) bispevielse i Roma 1. mai 1524, samt det gode forholdet mellom kong Gustav Vasa og Pave Clemens VII (Giulio di Giuliano de Medici). 

De svenske bispedømmer
Svenska kyrkan er inndelt i tretten bispedømmer, stift, og Uppsala stift er et erkebispedømme.
StiftEtablertOmrådeDomkirkeUppsala ärkestift1130-tallet, 1164Uppsala blir Sveriges ärkestift.Uppland unntatt søndre delen, Gävleborgs länUppsala domkirkeLinköpings stifttidlig på 1100-talletÖstergötland, nordre SmålandLinköping domkirkeSkara stift1070-talletMidtre og nordre VästergötlandSkara domkirkeSträngnäs stifttidlig på 1100-talletSödermanland unntatt nordøstre delen, NärkeSträngnäs domkirkeVästerås stifttidlig på 1100-talletVästmanland, Dalarnas länVästerås domkirkeVäxjö stiftBiskop Anders Wejryd fra 1995.1170-talletVestre og søndre Småland, ÖlandVäxjö domkirkeLunds stift1060, 1103Lund blir Nordens ärkestift og primas for kirkprovinsen Norden (inklusive Sverige), frem til reformasjonen i Sverige, gjennomført av Gustav Vasa.Skåne, BlekingeLunds domkyrkaGöteborgs stift1620Vestre Västergötland, Halland, Bohuslän og sørvestre Dalsland.Göteborgs domkirkeKarlstads stift1647Mariestads stift grunnlegges 1583 men ble flyttet til Karlstad 1647.Värmland, Dalsland unntatt Valbo-Ryr.Karlstads domkirkeHärnösands stift1647Västernorrlands län, Jämtlands länHärnösands domkyrkaLuleå stift1904Norrbottens län, Västerbottens länLuleå domkyrkaVisby stift1645Gotland, Svenska kyrkan i utlandetVisby Sankta Maria domkyrkaStockholms stift1942Södra Uppland, nordøstre SödermanlandStorkyrkan

Kalmar domkyrka og Mariestad domkyrka har fortsatt rang av domkirker, men er ikke lenger hovedkirke i sitt bispedømme.

 Se også 
 Augustanasynoden
 Evangeliska fosterlandsstiftelsen

Referanser

Litteratur
 Carl Henrik Martling: Fädernas kyrka och folkets – Svenska kyrkan i kyrkovetenskapligt perspektiv, Verbum 1992 
 Erik Petrén: Kyrka och makt – Bilder ur svensk kyrkohistoria, Bokförlaget Signum 1990. 
 Kyrkans liv. Introduktion till kyrkovetenskapen, utg. av Stephan Borgehammar Verbum 1993. 
 Sveriges kyrkohistoria 8 band. Olika författare. Huvudredaktör: Lennart Tegborg. Verbum 1998–2005.

 Eksterne lenker 




Kategori:Etableringer i  1536
Kategori:1530-årene i Sverige
Kategori:Kristendom i Sverige
Kategori:Svenske organisasjoner