Styltefluer

Styltefluer (Dolichopodidae) er en gruppe (familie) av fluene (Brachycera), som sammen med  mygg (Nematocera),  utgjør tovingene (Diptera).  Styltefluer har lange bein, herav kommer navnet.  De er fra 1,5 mm. til ca.8 mm.  Det er 212 arter i Norge.  I verden er det ca. 6 500 arter, fordelt på 200 slekter.

 Utseende 
Kroppen (thorax) er ofte mer eller mindre metallisk grønn eller bronsefarget.  Noen er mørke uten metallglans.  Kroppen har flere stive børster (seta), og noen arter er delvis hårkledde.  Hannene (ikke alle) har, på bakkroppen, et stort, ned og framoverbøyd kjønnsapparat (hypopygium), som er lett synlig.

Beina er lange.  Mange arter har gule bein, men gjerne med mørkere parti.  Noen har mange børster og/eller grupper med hår på beina.

Vingene er som regel uten flekker (hyaline), men kan være noe røykfarget.  Åremønsteret er redusert, og lett gjenkjennelig for hele familien.  Det er bare en lett synlig tverribbe omtrent midt på vingen.

Hodet  er ganske lite og rundt, de fleste er flate i bakhodet, slik at hodet har mer form som en halv kule.  Munnen er en bløt snabel som ligger i en fordypning i hodets underside, denne bløte, litt tykke snabelaktige munnen, omslutter byttet, som knuses og suges opp.  Siden av hodet, fra kinnet og langt opp, nesten til toppen av hodet, dekkes av store fasettøyne, som gjerne er rødbrune.  Oppe på hodet, mellom fasettøynene, er en forhøyning (ocellar tubercle)  med tre punktøyne (ocelli), i en trekant.  Mellom de store øynene er en «smal» pannestripe (frons) og et ansikt (face) som  kan være sølvskinnende, gulbrunt eller mørkbrunt.  Antennene hos mange arter har to ganske korte ledd (scapus og pedicullus) først, deretter flere ledd (postpedicel som i eldre litteratur benevnes flagellum), hos styltefluene er disse leddene særpregete for gruppen.  Det første av disse er mer eller mindre rundt med en litt lang mangeleddet, tynn hårbørste (artista) festet litt foran, på toppen.  Mens enkelte andre styltefluer har annerledes antenner.


 Levevis 
Styltefluer finnes langs innsjøer, elver, fuktige områder i skog og på gressenger.  De holder seg på det samme området, blir de skremt opp flyr de ikke langt.  Ofte sitter de litt høyt i vegetasjonen, tar en liten runde, gjerne over vannflaten, for å lande på omtrent det samme sted de startet fra.

De alle fleste styltefluer er rovdyr i larvestadiet og som voksne.  De voksne spiser mindre dyr som de fanger.

'Eggene legges i fuktig jord, tang, under bark eller i mudder.  Noen arter legger egg i vann.

Larvene til mange av artene suger ut kroppsvæske av andre dyr.  Enkelte små arter har egglegging eller larvestadiet råttent organisk materiale (saprophage).

Alle tovinger gjennomgår en fullstendig forvandling, med et puppestadium.

 Både nyttedyr og skadedyr 
De aller fleste styltefluer er troskyldige, og har ikke noen betydning som skade- eller nyttedyr. 
 Artene i den store slekten Medetera, med 36 norske arter, er nyttedyr.  De lever i trær, under barken, hovedsakelig som rovdyr på barkebiller (Coleoptera).  
 Artene i slekten Thrypticus, med 4  norske arter, er plantespisere (phytophagus) og larvene lever i stammen på ulike slag korn, og regnes derfor som skadedyr.

 Systematisk inndeling / antall norske arter  
Styltefluer tilhører overfamilien  Empidoidea.  De andre familiene i denne gruppen er Dansefluer  (Empididae), dvergdansefluer Atelestidae , Microphoridae og buskdansefluer Hybotidae.

Det er bare 211 norske arter styltefluer.  Terje Jonassen arbeider med denne gruppen (Styltefluene) og i en upublisert sjekkliste, listes 211 norske arter opp, her er bare slektene tatt med, med antall norske arter for hver slekt. Systematikken følger Terje Jonassens upubliserte sjekkliste.

 Orden tovinger (Diptera)
 Underorden lavere fluer  (Orthorrhapha)
 Gruppe Heterodactyla  
 Overfamilien Empidoidea  
 Familien styltefluer  (Dolichopodidae)
 Underfamilien  Sciapodinae 
 Slekten Sciapus  – 5  norske arter. 
 Underfamilien  Xanthochlorinae 
 Slekten Xanthochlorus  – 2  norske arter. 
 Underfamilien  Rhaphiinae 
 Slekten Rhaphium  – 24  norske arter. 
 Underfamilien  Peloropeodinae 
 Slekten Chrysotimus  – 2  norske arter. 
 Underfamilien  Enliniinae 
 Slekten Achalcus  – 4  norske arter. 
 Underfamilien  Hydrophorinae 
 Stammen Aphrosylini  
 Slekten Aphrosylus  – 2  norske arter. 
 Slekten Thinophilus  – 1  norsk arter. 
 Slekten Peodes – 1  norsk arter. 
 Stammen Hydrophorini  
 Slekten Liancalus  – 1  norsk arter. 
 Slekten Hydrophorus  – 12  norske arter. 
 Slekten Scellus  – 1  norsk arter. 
 Underfamilien  Neurigoninae 
 Slekten Neurigona  – 5  norske arter. 
 Underfamilien  Systeninae 
 Slekten Systenus  – 4  norske arter. 
 Underfamilien  Sympycninae 
 Stammen Sympycnini  
 Slekten Sympycnus  – 4  norske arter. 
 Stammen Campsicnemini  
 Slekten Syntormon  – 6  norske arter. 
 Slekten Lamprochomus  – 1  norsk arter. 
 Slekten Campsicnemus  – 8  norske arter. 
 Slekten Telmaturgus  – 1  norske arter. 
 Slekten Teuchophorus   – 2  norske arter. 
 Underfamilien  Diaphorinae 
 Stammen Argyrini  
 Slekten Argyra  – 11  norske arter. 
 Stammen Diaphorini  
 Slekten Diaphorus  – 2  norske arter. 
 Slekten Chrysotus  – 8  norske arter. 
 Underfamilien  Dolichopodinae 
 Stammen Tachytrechini 
 Slekten Tachytrechus  – 2  norske arter. 
 Stammen Dolichopodini  
 Slekten Hercostomus  – 12  norske arter. 
 Slekten Hypophyllus  – 1  norsk arter. 
 Slekten Dolichopus  – 53  norske arter. 
 Underfamilien  Medeterinae 
 Stammen Medeterini  
 Slekten Medetera  – 36  norske arter. 
 Stammen Thrypticini  
 Slekten Thrypticus  – 4  norske arter.
 Underfamilien Microphorinae - inntil nylig regnet som en familie for seg

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Tree of Life - Empidoidea (Diptera) (engelskspråklig)
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Kategori:Fluer