Edgar B. Schieldrop

Edgar Bonsak Schieldrop (1891–1965) var en norsk ingeniør og matematiker.Edgar B Schieldrop i Norsk biografisk leksikon.

 Familie 
Han var sønn av ingeniør Bonsak Kristian Gotaas Schieldrop (1859–1919) og Anna Borum (1866–1945) og vokste opp i Kristiansand og Bergen. Faren var av Schjelderup (slekt). I 1918 giftet Edgar seg med Karen Johanssen (1893–1976), som blant annet var av slekten Midelfart. Deres sønn Bonsak Schieldrop (1927–2001) ble ingeniør og anerkjent jazzmusiker.

 Utdanning og jobb 
Han var utdannet som bygningsingeniør ved Norges tekniske høgskole i Trondheim (1910–1916), der han ble første formann i Studentersamfundet i Trondhjem.

Fra 1919 var han dosent innen fagene mekanikk og matematikk samme sted. Edgar studerte i Paris 1920–1921 med blant annet Élie Cartan, og i Berlin 1921–1922 med Albert Einstein og Max Planck. Han ble Dr. ès sciences i 1922 i Paris på avhandlingen Sur une classification des accélérations avec applications aux théorèmes généraux. Fra 1929 til 1961 var han professor i anvendt matematikk ved Universitetet i Oslo.

Han skrev arbeider om mekanikk, hydrodynamikk og relativitetsteori, var kanskje mest opptatt av de formelle sidene ved mekanikken, og av dens aksiomatiske grunnlag. Han ble innvalgt i Det Norske Videnskaps-Akademi i 1927 og i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab i 1928.

Samfunnsengasjement
Han var utadvendt og engasjert i teknologiske og andre samfunnsmessige problemer. Han skrev gode og utbredte populærvitenskapelige bøker, og var kjent som en virtuos foreleser og foredragsholder. Han satt som formann i Den Polytekniske Forening (1936–1941) og var styreformann i NRK i 1940.

Schieldrop ble en viktig person innen den norske radikalismen. I 1958 trykket avisen Orientering foredraget «På skilleveien i dette angstens og håpets århundre» som han holdt i Den Norske Ingeniørforening. Foredraget dannet grunnlaget for en «viktig artikkelserie der fremtredende norske vitenskapsmenn skulle skissere en håpets vei for et samfunn som knelte under vekten av pessimisme og atomopprustning».

Som ingeniør var Schieldrop opptatt av det muliges kunst. Han skrev: «I dag må signalet lyde som i Napoleons dager: Dristighet, dristighet og atter dristighet. Realisten i dag må være en fantast! For en virkelig realist i vårt århundre er bare den som i sine vyer kan svinge seg opp på høyde med tidens mulighet». Schieldrop ville utarbeide en «realitetens eventyrbok» som han ville henge opp for verden, peke på og si: «Se, dette kan vi i dag gjøre med vår jord.»

 Utgivelser 





 Teknikkens vidundere i fartens tidsalder (1935). To bind, 1300 sider. Om teknologifronten innen biler, tog, fly, radio og telekommunikasjon. Oversatt til flere språk. Ny utgave 1952.



 Kuriosa 
 På Nardo (Vestlia/Steinan) i Trondheim finnes det en vei oppkalt etter ham, Edgar B. Schieldrops vei.
 Kaféen Edgar ved Studentersamfundet i Trondhjem er oppkalt etter ham.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Alumni fra NTH
Kategori:Norske matematikkprofessorer
Kategori:Professorer ved Universitetet i Oslo
Kategori:Norske forskere
Kategori:Norske sakprosaforfattere
Kategori:Personer fra New York City
Kategori:Medlemmer av Det Norske Videnskaps-Akademi
Kategori:Medlemmer av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab
Kategori:Fødsler i 1891
Kategori:Dødsfall i 1965