Meråkerbanen

Meråkerbanen er en jernbanestrekning som grener av fra Nordlandsbanen ved Hell stasjon, før den går gjennom Stjørdalen og Meråker kommune og deretter til grensen ved Storlien stasjon i Sverige.

Linjen ble tatt i bruk i 1881, og opprinnelig regnet man også strekningen fra Hell til Trondheim som en del av Meråkerbanen.BaneNor.no - Banene, Meråkerbanen (Besøkt 20. mars 2022) Banen trafikkeres av Nabotåget som går mellom Trondheim og Storlien. Banen har også noe godstrafikk, særlig tømmer. Meråkerbanen ble elektrifisert i 2025.

 Bakgrunn 
Etableringen av banestrekningen hadde sammenheng med et svensk ønske om en sammenhengende transportåre fra Sundsvall til Verdal, med rutebåter på Storsjön fra 1840.Tormod Røe: «Jernbanen til Sverige». I: Årbok for Nord-Trøndelag 2016, side 75-92Tormod Røe: «Meråkerbanen Trondheim-Storlien» I: Historisk årbok 2015, utgitt av historielagene i Stjørdalsbygdene Trondheim ble koblet inn i planene i 1869. I 1871 ble det invitert til aksjetegning i prosjektet, og saken ble første gang lagt fram for Stortinget.

I 2006 ble Meråkerbanen rustet opp for 26,5 millioner kroner og i 2007 for 30 millioner kroner for å overta mye av den veibaserte godstrafikken mellom Trøndelag og Jämtland. Aksellastkapasiteten ble økt fra 20,5 tonn til 22,5 tonn, som er norsk standard. Samtidig økte hastigheten på godstogene fra 50 til 80 km/t. Det meste av godstrafikken er tømmertransport, først og fremst til Norske Skog i Skogn. Den 4,4 km lange Gevingåsen tunnel på den opprinnelige Meråkerbanen ble åpnet i august 2011, og  forkortet banestrekningen med 1 627 meter.

Fra 6. januar 2008 regnes strekningen (Trondheim) – Hell til Nordlandsbanen, slik at Meråkerbanen etter Jernbaneverkets definisjon er strekningen (Hell) – (Storlien).Njål Svingheim 23.10.2007 "Navn på Banestrekninger", på BaneNettet, Jernbaneverkets interne nettsider. Meråkerbanen er en av de fire norske jernbanestrekningene som er fastlagt av UNECE som internasjonal hovedtransportstrekning.

På svensk side har strekningen vært elektrifisert siden 1945 og kravet om elektrifisering av den norske strekningen er gammel. Det ble i 2014 vedtatt å elektrifisere denne banen med byggestart i 2017, men planen ble stanset. Bane NOR opplyste i juni 2020 at de skulle jobbe med delelektrifisering av Trønder- og Meråkerbanen for 2 mrd. kr, med oppstart i januar 2021 og ferdigstilling i desember 2024.banenor.no  - 5,5 milliarder investeres på Trønderbanen (04.06.2020) I 2024 ble tidspunkt for elektrifisering utsatt til desember 2025. Elektrifiseringen gir teknisk mulighet for å kjøre direkte mellom Trondheim og Stockholm uten togbytte. Tidligere endte regionstog fra både Stockholm og Trondheim på Storlien stasjon for togbytte.

Den 24. januar 2025 ble strekningen fra Trondheim til Eidum i Stjørdal strømsatt, og 1. november 2025 ble strekningen fra Eidum til riksgrensen strømsatt.

Da banen var ferdig elektrifisert ønsket Norrtåg å opprette togrute Trondheim–Sundsvall, og SJ ønsket å etablere dagtog og nattog mellom Trondheim og Stockholm. Jernbanedirektoratet avslo begge søknader i november 2025 med begrunnelsen at det ikke var kundegrunnlag.

 Linjekart 

|}

 Dokumentasjon fra førerrom 
Meråkerbanen er filmet gjennom flere førerromsopptak som viser strekningen mellom Hell og Storlien, inkludert fjelloverganger og værutsatte partier. Oversikten finnes her:Meråkerbanen – førerromsopptak: https://railroadingwithjm.limanett.no/routes/merakerbanen.html

 Referanser 

 Litteratur 





 Eksterne lenker 

 Jernbaneverkets stasjonsliste
 Mittnabotågets webside
 Førerperspektiv: Trondheim–Storlien på Meråkerbanen – https://www.youtube.com/watch?v=NkXtJ0YtpBc

Kategori:Jernbanestrekninger i Norge med persontrafikk
Kategori:Jernbanestrekninger i Trøndelag
Kategori:1881 i Norge
Kategori:Jernbanestrekninger åpnet i 1881
Kategori:Jernbanebyggverk i Trondheim
Kategori:Byggverk i Malvik
Kategori:Jernbanebyggverk i Stjørdal
Kategori:Byggverk i Meråker