Knoppsvane

Knoppsvane (Cygnus olor) er en stor våtmarkstilknyttet fugleart i gruppen svaner, som inngår i andefamilien. Den er blant de største fuglene som kan fly. Arten ble domestisert omkring  og er nasjonalfugl for Danmark.

 Beskrivelse 
Voksne knoppsvaner har hvit fjærdrakt og blir cirka  lang. Vingespennet er gjerne omkring  og vekten cirka  i snitt. Hannene blir i snitt større enn hunnene, og de har dessuten en mer prominent knopp. Ungfuglene har en gråbrun fjærdrakt.

Det er enklest å skille knoppsvaner fra sangsvaner på den svarte knoppen ved nebbroten og på vingesuset når de flyr, noe sangsvaner mangler. Knoppsvane er dessuten sorte innerst på nebbet, mens sangsvanene er sorte ytterst. Halsen hos knoppsvaner er dessuten mer S-formet, mens sangsvaner har rettere hals. På avstand er derfor halsen trolig den enkleste måten å skille mellom disse fuglene.

 Utbredelse 
Arten stammer opprinnelig fra steppeområdene i Asia. Den vesteuropeiske bestanden kan nedstamme fra fugler som ble innført hit og satt ut på 1600- og 1700-tallet.

I Norge finner man knoppsvaner først og fremst på Østlandet, Sørlandet og Rogaland, der den har blitt en tallrik art. Arten sprer seg fort i Hordaland og hekker nå på flere steder. Tyrifjorden og utløpet av Storelva i Ringerike og Hole (inkludert kroksjøene Juveren og Synneren) har i de senere årene trukket til seg den største andelen med slike fugler. Dette kan ha sammenheng med oppblomstringen av vasspest (Elodea canadensis). Også andre steder har store ansamlinger med knoppsvaner og det er ikke uvanlig å treffe på flokker på over 100 individer på næringsrike områder i sjøen der det vokser ålegress.

Knoppsvane er én av tre svanearter som opptrer i Norge. De to andre artene er sangsvane og dvergsvane.

 Atferd 

Knoppsvanene lever av vannplanter og smådyr som beites fra bunnen. I Steinsfjorden (Hole og Ringerike) er det registrert at knoppsvaner beiter på vasspest. Likeledes er det registrert at antallet knoppsvaner i området har sammenheng med hvor stor utbredelsen av vasspest er. I senere år har vasspesten i denne fjorden fått halvert sin biomasse, samtidig som antallet svaner har blitt sterkt redusert.

De beste hekkeplassene er grunne innsjøer med mye vegetasjon. Man kan derfor anta at økt tilsig av næringssalter fra jordbruket og tilgroing av mange ferskvann har gitt knoppsvanene bedre levevilkår. De fleste parene hekker i ferskvann, men langs sørlandskysten hekker mange i typiske brakkvannsområder, i viker og bukter. I fra mars til litt ut i mai legger hunnen 4–7 grågrønne egg som klekkes etter en drøy måned.

Knoppsvaner kan bli svært tamme og er derfor populære fugler å sette ut i parker. Som følge av dette finnes det også mindre bestander av knoppsvaner i Nord-Amerika.

 Annet 
Knoppsvaner ble fredet i Norge i 1899, og det har ikke vært åpnet for jakt på denne fuglen siden. Statsforvalteren kan imidlertid på visse vilkår gi fellingstillatelse på fugler som gjør skade. I så måte ble det gitt fellingstillatelse på en hann kalt «Havnesjefen» i august 2017. Fuglen hadde da oppholdt seg i havnebassenget i Osøyro i Os kommune i Hordaland i nærmere ti år. I senere tid hadde fuglen vist aggressiv atferd mot mennesker, og den 3. juli ble det gjort fellingsvedtak for den.

 Referanser 
Arild Breistøl og Frode Falkenberg (2017) «Havnesjefen» - når naturen kommer for nær. Norsk Ornitologisk Forening, 03.08.2017. Besøkt 2019-06-08.

Carboneras, C. & Kirwan, G.M. (2019). Mute Swan (Cygnus olor). In: del Hoyo, J., Elliott, A., Sargatal, J., Christie, D.A. & de Juana, E. (eds.). Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona. (retrieved from https://www.hbw.com/node/52803 on 8 June 2019).

BirdLife International. 2016. Ardea herodias. The IUCN Red List of Threatened Species 2016: e.T22696998A93597223. Cygnus olor. Besøkt 28. januar 2018.

 Litteratur 
 Lars Jonsson, Fugler i naturen – Åker, vann og våtmark, Cappelen Forlag, 1978, ISBN 82-02-03912-6

 Eksterne lenker 

 Knoppsvane video, bilder & lyd se hos Internet Bird Collection
 Nettverk for miljølære
 Østensjøvannets venner

Kategori:Andefugler

Kategori:Afghanistans fugler
Kategori:Albanias fugler
Kategori:Armenias fugler
Kategori:Aserbajdsjans fugler
Kategori:Belarus’ fugler
Kategori:Belgias fugler
Kategori:Bosnia-Hercegovinas fugler
Kategori:Bulgarias fugler
Kategori:Danmarks fugler
Kategori:Estlands fugler
Kategori:Finlands fugler
Kategori:Frankrikes fugler
Kategori:Hellas' fugler
Kategori:Indias fugler
Kategori:Irans fugler
Kategori:Iraks fugler
Kategori:Irlands fugler
Kategori:Israels fugler
Kategori:Italias fugler
Kategori:Japans fugler
Kategori:Kasakhstans fugler
Kategori:Kirgisistans fugler
Kategori:Kinas fugler
Kategori:Taiwans fugler
Kategori:Nord-Koreas fugler
Kategori:Sør-Koreas fugler
Kategori:Kroatias fugler
Kategori:Kypros' fugler
Kategori:Latvias fugler
Kategori:Liechtensteins fugler
Kategori:Litauens fugler
Kategori:Luxembourgs fugler
Kategori:Moldovas fugler
Kategori:Mongolias fugler
Kategori:Montenegros fugler
Kategori:Nederlands fugler
Kategori:Nord-Makedonias fugler
Kategori:Norges fugler
Kategori:Pakistans fugler
Kategori:Polens fugler
Kategori:Romanias fugler
Kategori:Russlands fugler
Kategori:Serbias fugler
Kategori:Slovakias fugler
Kategori:Slovenias fugler
Kategori:Spanias fugler
Kategori:Storbritannias fugler
Kategori:Sveits' fugler
Kategori:Sveriges fugler
Kategori:Tsjekkias fugler
Kategori:Turkmenistans fugler
Kategori:Tyrkias fugler
Kategori:Tysklands fugler
Kategori:Ukrainas fugler
Kategori:Ungarns fugler
Kategori:Usbekistans fugler
Kategori:Østerrikes fugler
Kategori:Takson navngitt av Johann Friedrich Gmelin
Kategori:Fugler formelt beskrevet i 1789