Tingelstadfløyen

Tingelstadfløyen er opprinnelig en norrøn skipsfløy av typen veðrviti og den var festet til spiret på Tingelstad gamle kirke på Gran i Innlandet da den ble oppdaget. Fløyen er romansk og ornamentert i ringeriksstil (typisk for perioden 1000–1050). Den er datert til rundt år 1110–1160.

 Beskrivelse 
Fløyen er ca. 29 cm lang og 22,5 cm høy, og den er sammen med Heggenfløyen én av kun to bevarte skipsfløyer av typen veðrviti (fløyer festet i stevnen, i motsetning til flaug som festes i toppen av masten) i Norge. I tillegg finnes det to lignende fløyer i Sverige; Källungeflöjeln og Söderalaflöjeln.

Tingelstadfløyen er laget av en forgylt kobberplate som er gjennombrutt. Den har motiver fra kristendommen, i motsetning til Heggenfløyen, Söderalafløyen og Källungefløyen. Platen viser en slyngende planteranke og midt i den et dyr som en mannsperson prøver å dra noe ut av munnen på. Det er liten tvil om at framstillingen er av 1. Samuels bok 17 34-35 der David redder et lam ut av munnen på en løve. Noen trekk er imidlertid også fra Samsons kamp med løvene.

Langs toppen og den buede kanten av fløyen er det naglet fast skinner på hver side. Den rette kanten mot spiret har sannsynligvis også hatt en slik skinne, men denne har blitt fjernet i forbindelse med en senere reparasjon. Toppen av fløyen har en støpt drage som er naglet fast. Den buede kanten har en rekke hull. I disse har det sannsynligvis vært festet små metallplater eller farget bånd. Fløyen har sannsynligvis vært festet i stavnen på et skip, og slike bånd kan blant annet sees på innrissede bilder av leidangflåten fra Bryggen i Bergen.

 Historie 
Fløyen er først nevnt i en innberetning av sogneprest Hannibal Hammer i 1743. Han skriver: 
Den er ganske udhuggen med løvverk, og nederst paa den giverens navn med Runebokstaver. Ovenpå den ytterste kant står en Elephant som er grå av Coleur. 
Han forteller også at fløyen skal være gitt av dronning Margrethe I. Runeinskriften har sannsynligvis blitt fjernet i forbindelse med den senere reparasjonen.

Fløyen ble overført til Oldsaksamlingen i Oslo i 1985, og en kopi ble forært kirken.

 Sagn 
Et lokalt sagn hevder at to svensker eller en hollandsk matros en gang skal ha forsøkt å stjele fløyen fra kirken. Da han som var på taket nesten hadde fått tak i fløyen, falt han ned. Det skal være den eneste som er gravlagt ved kirken.

 Skandinaviske skipsfløyer 
 Skandinavias bevarte skipsfløyer 
De fire bevarte skipsfløyene av typen veðrviti har dekor i ringeriksstil, typisk for perioden 1000–1050.

 Delvis bevarte skipsfløyer 

 Referanser 
Martin Blindheim (1982) De gylne skipsfløyer fra sen vikingetid. Bruk og teknikk. s. 85–111. I Viking – Tidsskrift for norrøn arkeologi. Bind XLVI – 1982. Norsk Arkeologisk Selskap, Oslo 1983. ISSN 0332-608X

Stige, M. (2020). Tingelstadfløyen: Skipsfløy på land. Gamle Tingelstad: Liten kirke med stort innhold, 93-115.

David Berg Tuddenham (2008) Gull i stavnen. Spor 1, 2008. Besøkt 2021-01-27

 Kilder 
 Blindheim, Martin: De gyldne skipsfløyer fra sen vikingtid. Bruk og teknikk. Viking. Bind XLVI-1982. Oslo 1983. PDF
Stige, Morten: Tingelstadfløyen - Skipsfløy på land. Tingelstad Gamle -liten kirke med stort innhold. 2020. (https://www.academia.edu/44742526/Tingelstadfl%C3%B8yen_Skipsfl%C3%B8y_p%C3%A5_land)

Kategori:Kultur i Innlandet
Kategori:Arkeologiske artefakter i Norge
Kategori:Kulturminner i Gran