Oluf Rygh

Oluf Rygh (1833–1899) var arkeolog, stedsnavngransker og historiker. Han er blitt regnet som en av grunnleggerne av fagene arkeologi og stedsnavngranskning i Norge.Botolv Helleland: Ei norsk landnåmabok Kronikk i Aftenposten 7. september1984  

Rygh var professor i historie ved Universitetet i Oslo mellom 1866 og 1875. Han var bestyrer av Universitetets Oldsaksamling fra 1862 og professor i nordisk arkeologi fra 1875 – den første professor i arkeologi ved noe skandinavisk universitet. Han ledet utgravningen av Tuneskipet i 1867.  Hans verk Norske Oldsaker fra 1885 er kjent for sine detaljerte tresnitt og brukes av arkeologer den dag i dag som referanselitteratur.

Sigrid Undset mintes at når hun som barn besøkte Rygh på kontoret hans, bød han henne sjokolader fra skuffen sin, der det het seg at han også hadde Sigurd Jorsalfares hodeskalle liggende.Kristin Brandtsegg Johansen: Jeg har levd i dette landet i tusen år, Kagge forlag, 2017, ISBN 978-82-489-2049-6 (s. 20-21)

 Norske Gaardnavne  
I 1863 besluttet Stortinget at det skulle utarbeides en ny matrikkel for eiendommer i Norge. I forbindelse med trykkingen av matrikkelen, ble det foreslått at navneformene på gårdene skulle normaliseres. I 1878 ble Oluf Rygh oppnevnt som formann i navnekommisjonen som skulle foreslå ny navneform sammen med Sophus Bugge og Johan Fritzner. I dansketiden var skrivemåten blitt fordansket og svært ulik lokal uttale. Rygh gikk i gang med dette store arbeidet ved å lete opp navneformen i historiske kilder som sagaer, diplomer, jordebøker, skattemanntall og en rekke kilder fra 15- og 1600-tallet. Dessuten samlet han inn samtidens lokale muntlige uttale av stedsnavnene. Innsamlingen ble sluttført i 1886, men Rygh fortsatte bearbeidelsen av materialet for utgivelse. Rygh samlet inn 50 000 gårdsnavn og 20 000 bruksnavn. 

Rygh besøkte lærerskole og sesjoner hvor han møtte personer fra hele landet og noterte hvordan de uttalte gårdsnavn.

Rygh ga det innsamlede materialet som 18-binds verket Norske Gaardnavne. Stortinget bevilget penger til utgivelse i 1896. Utgivelsen strakte seg fra 1897 til 1924, og ble ikke ferdigstilt før lenge etter Ryghs død. Ved Ryghs død var kun 3½ bind utgitt. Verket brukes fortsatt av etymologer, historikere og arkeologer som referansemateriale.

Oluf Rygh var bror av arkeologen Karl Ditlev Rygh og juristen Evald Rygh, som begge var høyrepolitikere. Søsteren Petra var gift med proprietær og ordfører i Verdal, Martin Daniel Müller. Deres far var stortingsrepresentant Peder Strand Rygh.

 Bibliografi 
Utvalg av viktigste publikasjoner:
 1869 – Om den ældre Jernalder i Norge
 1877 – Om den yngre Jernalder i Norge
 1882 – Gamle bygdeborge i Norge
 1885 – Norske Oldsaker
 1897 – Norske Gaardnavne

 Referanser 

 Litteratur 
Per R. Christiansen: Brødrene Rygh. Fra bygdeliv til nasjonsbygging, Museumsforlaget 2020 ISBN 9788283051032

 Eksterne lenker 
 Søk i O. Rygh: Norske Gaardnavne
 Digitaliserte bøker av Rygh hos Nasjonalbiblioteket.

Kategori:Norske arkeologiprofessorer
Kategori:Norske filologer
Kategori:Norske sakprosaforfattere
Kategori:Norske historieprofessorer
Kategori:Toponymi
Kategori:Alumni fra Trondheim katedralskole
Kategori:Personer fra Verdal kommune