Jupiters måner

Jupiters måner er en gruppe på minst 97 måner som kretser rundt planeten Jupiter. 57 av disse har fått navn. Dette er det nest største følget av måner med «rimelig sikre» baner av alle planetene i solsystemet.  De mest massive av dem, de fire galileiske måner, ble oppdaget i 1610 av Galileo Galilei og ble de første legemene funnet å gå i bane rundt et legeme som ikke var jorden eller solen.

Siden 1892 har 91 mindre jovianske måner blitt oppdaget og fått navn etter elskerinner, erobringer eller døtre av den romerske guden Jupiter, eller hans greske forgjenger, Zevs. De galileiske månene er de klart største objektene i bane rundt Jupiter. De resterende månene og ringene utgjør tilsammen bare 0,003 prosent av den totale massen i bane rundt planeten.

Åtte måner er regulære satellitter med prograd og nær sirkulære baner som ikke har særlig inklinasjon i forhold til Jupiters ekvatorplan. De galileiske månene er sfæriske i form og ville ha blitt ansett som dvergplaneter eller planeter dersom de gikk i bane direkte rundt solen. De andre fire regulære satellittene er mye mindre og nærmere Jupiter; de er kilder til støvet i Jupiters ringer.

Jupiters øvrige måner er irregulære satellitter hvis prograde og retrograde bevegelse er mye lengre fra Jupiter og har høye inklinasjoner og baneeksentrisiteter. Disse månene ble sannsynligvis fanget inn av Jupiter fra solbaner.


 Egenskaper 
Månenes fysiske egenskaper og baneegenskaper varierer mye. De fire galileiske månene er alle over  km i diameter. Den største av dem, Ganymedes, er større enn Merkur og det niende største objektet i solsystemet etter solen og syv av planetene. Alle andre jovianske måner er mindre enn 250 km i diameter og de fleste overgår så vidt 5 km. Baneformene går fra nesten perfekt sirkulære til høyt eksentriske og inklinerte, og mange går i bane i motsatt retning av Jupiters rotasjon (retrograd bevegelse). Omløpstider varierer fra syv timer (mindre tid enn hva Jupiter bruker rundt sin egen akse) til omtrent tre tusen ganger mer (nesten tre år på jorden).

 Opprinnelse og utvikling 
Jupiters regulære satellitter antas å ha blitt dannet fra en sirkumplanetær skive, en ring av akkresjonsgass og fast støv analogt til en protoplanetarisk skive. De kan være restene av galileiske massesatellitter som ble dannet tidlig i Jupiters historie.

Simuleringer antyder at selv om skiven hadde en relativt lav masse til enhver tid, gikk en vesentlig del (flere titalls prosent) av Jupiters masse som var fanget fra soltåken gjennom skiven. Det kreves imidlertid bare en skivemasse på 2 % av Jupiters for å forklare de eksisterende satellittene, og dermed kan det ha vært flere generasjoner av galileiske massesatellitter i Jupiters tidlige historie. Hver generasjon av satellitter ville ha gått i en spiral innover mot Jupiter på grunn av draget fra skiven med nye måner som ble dannet fra rester innfanget fra soltåken. Innen tidspunktet for når dagens (muligens femte) generasjon ble dannet hadde skiven blitt tynnet ut til det punktet hvor den ikke lenger er sterkt utsatt for månenes baner. De nåværende galileiske månene ble fortsatt påvirket og falt inn i og ble delvis beskyttet av en baneresonans som fremdeles eksisterer for Io, Europa og Ganymedes. Ganymedes' større masse betyr at den ville ha vandret innover i en større hastighet enn Europa eller Io.

De ytre irregulære månene antas å stamme fra passerende asteroider mens skiven fremdeles var tilstrekkelig massiv til å absorbere mye av deres moment og fange dem inn i en bane. En rekke av disse brøt opp av påkjenningen av innfangingen eller ved en kollisjon med andre små legemer, og dannet familiene vi ser i dag.

 Oppdagelse 

Den første hevdede observasjonen av en av Jupiters måner tilhører den kinesiske astronomen Gan De (400–340 f.Kr.) fra rundt 364 f.Kr. De første sikre observasjonene ble gjort av Galileo Galilei i 1609. Innen mars 1610 hadde han sett de fire massive galileiske måner med sitt teleskop med 30×forstørrelse: Ganymedes, Callisto, Io, og Europa.

Ingen andre satellitter ble oppdaget før E.E. Barnard observerte Amalthea i 1892. Ved hjelp av teleskopisk fotografi fulgte ytterligere oppdagelser raskt i løpet av det tyvende århundre. Himalia ble oppdaget av Charles Dillon Perrine i 1904, Elara av Perrine i 1905, Pasiphaë av Philibert Jacques Melotte i 1908, Sinope av Seth Barnes Nicholson i 1914, Lysithea og Carme av Seth Barnes Nicholson i 1938, Ananke av Nicholson i 1951, og Leda av Charles T. Kowal i 1974. Themisto ble observert av Kowal i 1975, men på grunn av utilstrekkelige observasjonsdata var den borte frem til 2000. Voyager-sondene oppdaget tre indre måner i 1979: Metis (Voyager 1, Stephen P. Synnott), Adrastea (Voyager 2, David C. Jewitt) og Thebe (Voyager 1, Synnott).

Mellom oktober 1999 til utgangen av 2003 fant forskere 45 nye måner ved å bruke sensitive bakkebaserte detektorer. De fleste ble oppdaget av et lag ledet av Scott S. Sheppard og David C. Jewitt. Andre oppdagere som bør nevnes er Elizabeth Roemer, Brett J. Gladman og Timothy B. Spahr. Callirrhoe ble oppdaget den 6. oktober 1999. Månene Dia, Iocaste, Praxidike, Harpalyke, Taygete, Chaldene, Erinome, Kalyke, Isonoe og Megaclite ble oppdaget i 2001. Euporie, Euanthe, Orthosie, Hermippe, Thyone, Aitne, Kale, Eurydome, Pasithee, Arche, Sponde og Autonoe ble oppdaget i 2002. S/2003 J 12, Eupheme, S/2003 J 18, Thelxinoe, Helike, S/2003 J 16, Mneme, Herse, S/2003 J 19, S/2003 J 15, S/2003 J 10, S/2003 J 23, Aoede, Kalliochore, Kore, Cyllene, Eukelade, S/2003 J 4, Hegemone, S/2003 J 9, S/2003 J 5 og S/2003 J 2 ble oppdaget i 2003. Disse månene går i lange, eksentriske og generelt retrograde baner. Gjennomsnittsstørrelsen er ca. 3 km, og de største er omtrent 9 km i diameter. De antas å være innfangede asteroider eller kanskje kometlegemer, muligvis fragmentert i flere deler, men svært lite er kjent om dem.

Fra 2010 til 2017 ble ytterligere 6 måner oppdaget: S/2010 J 2 og S/2010 J 1 i 2010, S/2011 J 1 og S/2011 J 2 i 2011, S/2016 J 1 i 2016 og S/2017 J 1 i 2017. I 2018 ble det oppdaget ti nye måner, og flere ble oppdaget i 2021 og 2022. Dette får det antallet måner opp i 95. Dette er det nest høyeste antallet måner rundt noen planet i solsystemet (Saturn har flere med 145 måner).

30. april 2025 annonserte Minor Planet Center om oppdagelsen av to nye måner: S/2017 J 10 og S/2017 J 11.

 Navngiving 
De galileiske månene til Jupiter (Io, Europa, Ganymedes og Callisto) ble navngitt av Simon Marius like etter oppdagelsen i 1610. Frem til det 20. århundre ble imidlertid disse navnene tatt ut av bruk, og i stedet ble de i astronomisk litteratur bare referert til som «Jupiter I», «Jupiter II» osv., eller som «Jupiters første måne», «Jupiters andre måne» osv. Navnene Io, Europa, Ganymedes og Callisto ble populære i det 20. århundre, mens de resterende månene, vanligvis nummerert med romertall V (5) til XII (12), forble uten navn. Ved en populær, dog uoffisiell, konvensjon ble Jupiter V (oppdaget i 1892) gitt navnet Amalthea, først brukt av den franske astronomen Camille Flammarion.

De andre månene ble i hoveddelen av astronomisk litteratur bare referert til ved sine romertall (dvs. Jupiter IX) frem til 1970-årene. I 1975 tildelte Den internasjonale astronomiske unions (IAU) arbeidsgruppe for nomenklatur i det ytre solsystemet navn til satellittene V–XIII, og utarbeidet en formell prosess for navngiving av fremtidige satellitter som blir oppdaget. Praksisen var å navngi nyoppdagede måner rundt Jupiter etter elskerinner og favoritter av guden Jupiter (Zevs), og siden 2004 også etter deres etterkommere. Alle Jupiters måner fra XXXIV (Euporie) er oppkalt etter døtrene til Jupiter eller Zevs.

Noen asteroider deler navn med Jupitermåner: 9 Metis, 38 Leda, 52 Europa, 85 Io, 113 Amalthea og 239 Adrastea. Ytterligere to asteroider delte tidligere navn med Jupitermåner, men forskjellige stavemåter ble innført av IAU: Ganymedes og asteroiden 1036 Ganymed; og Callisto og asteroiden 204 Kallisto.

 Grupper 

 Regulære satellitter 
Disse deles inn i to grupper:
 Indre satellitter eller Amaltheagruppen: Metis, Adrastea, Amalthea og Thebe. Disse går i bane svært nær Jupiter; de innerste to banene er mindre enn en joviansk dag. De to sistnevnte er henholdsvis den femte og den syvende største månene i det jovianske systemet. Observasjoner antyder at i hvert fall det største medlemmet, Amalthea, ikke ble dannet i sin nåværende bane, men lengre fra planeten eller at den er et innfanget himmellegeme fra solsystemet. Sammen med et antall indre små måner, som enda ikke er oppdaget, fyller og vedlikeholder disse månene Jupiters svake ringsystem. Metis og Adrastea bidrar til å opprettholde Jupiters hovedring, mens Amalthea og Thebe vedlikeholder hver sin svake ytterring.

 Hovedgruppen eller galileiske måner: Io, Europa, Ganymedes og Callisto. Med radier som er større enn noen av dvergplanetene er de noen av de største objektene i solsystemet utenom solen og de åtte planetene etter masse, og Ganymedes overgår planeten Merkur i diameter. De fire månene er henholdsvis de fjerde, sjette, første og tredje største naturlige satellittene i solsystemet og inneholder nesten 99,999 % av all massen i bane rundt Jupiter. Planeten er nesten  ganger mer massiv enn de galileiske månene. De indre månene er også del av en 1:2:4-baneresonans. Modeller antyder at de ble dannet av sakte akkresjon i en joviansk tåke med lav tetthet – en skive med gassen og støvet som fantes rundt Jupiter etter dannelsen – som varte opp mot 10 millioner år i tilfellet med Callisto.

 Irregulære satellitter 

De irregulære satellittene er vesentlig mindre objekter med fjernere og mer eksentriske baner. De danner familier med objekter som deler likheter i bane (store halvakse, inklinasjon, eksentrisitet) og sammensetning; det antas at disse i det minste er delvise kollisjonsfamilier som ble til da større (men fremdeles små) foreldrelegemer ble knust av støt fra asteroider fanget av Jupiters gravitasjonsfelt. Disse familiene bærer navnene på sine største medlemmer. Følgende er listet opp nedenfor:
 Prograde satellitter:
 Themisto er den innerste irregulære månen og ikke del av noen kjent familie.

 Himaliagruppen består av de 9 månene Leda, Himalia, Lysithea, Elara, Ersa, Dia, Pandia, S/2011 J 3 og S/2018 J 2. Den er spredt over knappe 1,4 Gm i store halvakse, 1,6° i inklinasjon (27,5 ± 0,8°) og eksentrisiteter mellom 0,11 og 0,25. Det har blitt foreslått at gruppen kan være rester fra en asteroide fra hovedbeltet som har brutt opp.

 Carpogruppen består av de to månene Carpo og S/2018 J 4. Det er den nest ytterste prograde gruppen.

 Valetudo er den ytterste prograde månen og er ikke en del av noen kjent gruppe.


 Retrograde satellitter:

 Carmegruppen består av de 18 månene Herse, S/2003 J 10, Pasithee, Chaldene, Arche, Isonoe, Erinome, Kale, Aitne, Taygete, S/2003 J 9, Carme, S/2003 J 5, S/2003 J 19, S/2011 J 1, Kalyke, Eukelade og Kallichore. Den er spredt over kun 1,2 Gm i store halvakse, 1,6° i inklinasjon (165,7 ± 0,8°) og eksentrisiteter mellom 0,23 og 0,27. Gruppen er svært homogen i farge (lys rød) og antas å stamme fra en D-type-asteroide, muligens en jupitertrojan.

 Anankegruppen består av 19 måner. Den deles inn i en kjerne bestående av de 6 månene Ananke, Praxidike, Harpalyke, Iocaste, Euanthe, og Thyone og de 11 perifere månene Euporie, S/2003 J 2, S/2003 J 3, S/2003 J 12, S/2003 J 18, Thelxinoe, Helike, Orthosie, S/2003 J 16, Hermippe, Mneme, S/2003 J 15, og S/2010 J 2. Gruppen har en relativt større spredning enn de foregående gruppene, over 2,4 Gm i store halvakse, 8,1° i inklinasjon (mellom 145,7° og 154,8°) og eksentrisiteter mellom 0,02 og 0,28. De fleste av medlemmene er grå og antas å stamme fra rester av en fanget asteroide.

 Pasiphaëgruppen består av de 17 månene Eurydome, S/2003 J 23, Hegemone, Pasiphaë, Sponde, Cyllene, Megaclite, S/2003 J 4, Callirrhoe, Sinope, Autonoe, Aoede, S/2011 J 2, S/2010 J 1, Kore, S/2016 J 1 og S/2017 J 1. Gruppen er ganske spredt med en spredning over 1,3 Gm, inklinasjoner mellom 144,5° og 158,3° og eksentrisiteter mellom 0,25 og 0,43. Fargene varierer også betydelig, fra røde til grå, noe som kan skyldes av flere kollisjoner. Sinope, som enkelte ganger inkluderes i Pasiphaë-gruppen, er rød, og gitt forskjellen i inklinasjon kan den ha blitt innfanget uavhengig; Pasiphaë og Sinope er også fanget i sekulære resonanser med Jupiter.

 Liste 
Jupiters måner er listet nedenfor etter omløpstid, fra innerst til ytterst. Dette er basert på en gjennomsnittsavstand til Jupiter i økende rekkefølge. Romertallene refererer til rekkefølgen av oppdagelsene for hver enkelt måne. Diameterne til de enkelte måner (målt i km) er noen ganger oppgitt med flere tall (for eksempel «60×40×34»). Dette betyr at legemet ikke er en perfekt sfæroide og at hver av dimensjonene har blitt tilstrekkelig målt. Massen til de enkelte måner er oppgitt i  kg.

Månenes store halvakse er målt i km, og noen store halvakser er beregnet ved bruk av µ-verdien. Omløpstiden er oppgitt i Jorddøgn (perioder med negative verdier er retrograde). Månenes inklinasjon er oppgitt i grader (°). Deretter følger månenes baneeksentrisitet, som er målt ved å bruke inklinasjonen til det lokale Laplaceplanet.

Måner som er tilstrekkelig massive til at overflaten har kollapset til en sfæroide er uthevet med fet skrifttype. Dette er de fire galileiske måner, som er sammenlignbare i størrelse med jordens måne. De fire indre månene er mye mindre. De irregulært fangede månene er farget lyse grå ved prograd og mørkegrå ved retrograd bevegelse

Fargenøkkel Indre måner(4)Galileiske måner(4)Themistogruppen(1)Himaliagruppen(9)Carpogruppen(2)Valetudo-gruppen(1)AnankegruppenCarmegruppenPasiphaëgruppen

 # Romertall NavnBilde Diameter Masse Store halvakse Omløpstid Inklinasjon Eksentrisitet Oppdaget år Oppdager Gruppe1  Metis  50px|center           0,00002  1979  Synnott(Voyager 1)  Amalthea2 Adrastea  50px|center            0,0015  1979  Jewitt(Voyager 2)Amalthea3 Amalthea  50px|center            0,0032  1892  Barnard  Amalthea4 Thebe  50px|center            0,0175  1979 Synnott(Voyager 1) Amalthea5 Io  50px|center           0,0041  1610  Galilei  Galileisk6 Europa  50px|center           0,0094  1610  Galilei Galileisk7 Ganymedes  50px|center            0,0011  1610  Galilei Galileisk8 Callisto  50px|center            0,0074  1610  Galilei Galileisk9 Themisto  50px|center       +129,87    0,2115  1975/2000  Kowal & Roemer/Sheppard et al.  Themisto10 Leda 50px|center        +241,75    0,1673  1974  Kowal  Himalia11  Ersa  50px|center          29.1  0.116  2018  Sheppard Himalia12   S/2018 J 2           28.3  0.152 2022  Sheppard Himalia13 Himalia  50px|center       +250,37    0,1513  1904  Perrine Himalia14  Pandia  50px|center          29.0  0.179  2017  Sheppard Himalia15 Lysithea  50px|center       +259,89    0,1322  1938  Nicholson Himalia16 Elara  50px|center        +261,14    0,1948  1905  Perrine Himalia17 S/2011 J 3           27.6  0.192  2011  Sheppard  Himalia18Dia  50px|center        +287,93    0,2058  2001  Sheppard et al. Himalia19 S/2018 J 4          50.2  0.177  2018  Sheppard  Carpo20 Carpo  50px|center        +458,62    0,2735  2003  Sheppard et al.  Carpo21 Valetudo± 50px|center          34.5  0.217  2016  Sheppard  Valetudo22 Euporie 50px|center          145.7  0.148  2001  Sheppard et al.  Ananke23  S/2003 J 18  50px|center        −569,73  147,401  0,1569  2003  Gladman et al.  Ananke24 Eupheme 50px|center          148.0  0.241  2003  Sheppard  Ananke25  S/2021 J 3          147.9  0.239  2021  Sheppard  Ananke26 S/2010 J 2 50px|center          148.1  0.248  2010  Veillet  Ananke27 S/2016 J 1 50px|center          144.7  0.232  2016  Sheppard  Ananke28 Mneme 50px|center          148.0  0.247  2003  Sheppard & Gladman  Ananke29 Euanthe 50px|center          148.0  0.239  2001  Sheppard et al.  Ananke30  S/2003 J 16 50px|center          148.0  0.243  2003  Gladman  Ananke31 Harpalyke 50px|center          147.7  0.232  2000  Sheppard et al.  Ananke32 Orthosie 50px|center          144.3  0.299  2001  Sheppard et al. Ananke33 Helike 50px|center          154.4  0.153  2003  Sheppard  Ananke34  S/2021 J 2          148.1  0.242  2021  Sheppard  Ananke35 Praxidike 50px|center  7        148.3  0.246  2000  Sheppard et al.  Ananke36 S/2017 J 3 50px|center         147.9  0.231  2017  Sheppard  Ananke37  S/2021 J 1          150.5  0.228  2021  Sheppard  Ananke38 S/2003 J 12 50px|center         150.0  0.235  2003  Sheppard  Ananke39 S/2017 J 7           147.3  0.233  2017  Sheppard Ananke40 Thelxinoe          150.6  0.228  2003  Sheppard & Gladman et al.  Ananke41 Thyone 50px|center          147.5  0.233  2001  Sheppard et al.  Ananke42 S/2003 J 2 50px|center          150.2  0.225  2003  Sheppard  Ananke43 Ananke 50px|center  29.1        147.6  0.237  1951  Nicholson  Ananke44  S/2022 J 3          148.2  0.249  2022  Sheppard  Ananke45 Iocaste 50px|center          148.8  0.227  2000  Sheppard et al.  Ananke46 Hermippe 50px|center          150.2  0.219  2001  Sheppard et al.  Ananke47 S/2017 J 9          155.5  0.200  2017  Sheppard  Ananke48 Philophrosyne          146.3  0.229  2003  Sheppard  Pasiphaë49 S/2016 J 3          164.6  0.251  2016  Sheppard  Carme50  S/2022 J 1          164.5  0.257  2022  Sheppard  Carme51 Pasithee  50px|center          164.6  0.270  2001  Sheppard et al.  Carme52 S/2017 J 8  50px|center          164.8  0.255  2017  Sheppard  Carme53  S/2021 J 6           164.9  0.271  2021  Sheppard et al.  Carme54 S/2003 J 24           164.5  0.259  2003  Sheppard et al.  Carme55 Eurydome 50px|center          149.1  0.294  2001  Sheppard et al.  Pasiphaë56 S/2011 J 2          151.9  0.355  2011   Sheppard  Pasiphaë57  S/2003 J 4 50px|center          148.2  0.328  2003  Sheppard  Pasiphaë58 Chaldene 50px|center         164.7  0.265  2000  Sheppard et al.  Carme59 S/2017 J 2  50px|center          164.5  0.272  2017  Sheppard  Carme60 Isonoe  50px|center          164.8  0.249  2000  Sheppard et al.  Carme61  S/2022 J 2           164.7  0.265  2022  Sheppard  Carme62  S/2021 J 4           164.6  0.265  2021  Sheppard  Carme63 Kallichore          164.8  0.252  2003  Sheppard  Carme64 Erinome  50px|center         164.4  0.276  2000  Sheppard et al.  Carme65 Kale  50px|center          164.6  0.262  2001  Sheppard et al.  Carme66 Eirene           164.6  0.258  2003  Sheppard  Carme67 Aitne  50px|center          164.6  0.277  2001  Sheppard et al.  Carme68 Eukelade 50px|center          164.6  0.277  2003  Sheppard  Carme69 Arche  50px|center          164.6  0.261  2002  Sheppard  Carme70 Taygete  50px|center          164.7  0.253  2000  Sheppard et al.  Carme71  S/2016 J 4          147.1  0.294  2016  Sheppard  Pasiphaë72 S/2011 J 1           164.6  0.271  2011  Sheppard  Carme73 Carme 50px|center  46.7        164.6  0.256  1938  Nicholson  Carme74 Herse          164.4  0.262  2003  Gladman et al.  Carme75 S/2003 J 19 16.6          164.7  0.265  2003  Gladman  Carme76 S/2010 J 1  50px|center          164.5  0.252  2010  Jacobson et al.  Carme77  S/2003 J 9  50px|center          164.8  0.263  2003  Sheppard  Carme78 S/2017 J 5           164.8  0.257  2017  Sheppard  Carme79 S/2017 J 6           149.7  0.336  2017  Sheppard  Pasiphaë80 Kalyke  50px|center  6.9        164.8  0.260  2000  Sheppard et al.  Carme81 Hegemone          152.6  0.358  2003  Sheppard  Pasiphaë82  S/2018 J 3          164.9  0.268  2018  Sheppard  Carme83  S/2021 J 5           164.9  0.272  2021  Sheppard et al.  Carme84 Pasiphaë 50px|center  57.8        148.4  0.412  1908  Melotte 	Pasiphaë85 Sponde 50px|center          149.3  0.322  2001  Sheppard et al.  Pasiphaë86 S/2003 J 10  50px|center          164.4  0.264  2003  Sheppard  Carme87 Megaclite  50px|center          149.8  0.421  2000  Sheppard et al.  Pasiphaë88 Cyllene           146.8  0.419  2003  Sheppard  Pasiphaë89 Sinope  50px|center  35        157.3  0.264  1914  Nicholson  Pasiphaë90 S/2017 J 1 50px|center          145.8  0.328  2017   Sheppard  Pasiphaë91 Aoede          155.7  0.436  2003  Sheppard  Pasiphaë92 Autonoe  50px|center          150.8  0.330  2001   Sheppard et al.  Pasiphaë93 Callirrhoe  50px|center  9.6       145.1  0.297  1999  Scotti et al.  Pasiphaë94  S/2003 J 23 50px|center          144.7  0.313  2003  Sheppard  Pasiphaë95  Kore  50px|center          141.5  0.328  2003  Sheppard  Pasiphaë

+ Keystyle="background:#fff;"  ♦ Ananke group (27) ♥ Carme group (31) ‡ Pasiphae group (18)</div>

LabelLabel refers to the Roman numeral attributed to each moon in order of their naming. NameImageAbs.mag.Diameters with multiple entries such as "60 × 40 × 34" reflect that the body is not a perfect spheroid and that each of its dimensions has been measured well enough.(km)MassThe only satellites with measured masses are Amalthea, Himalia, and the four Galilean moons. The masses of the inner satellites are estimated by assuming a density similar to Amalthea's (), while the rest of the irregular satellites are estimated by assuming a spherical volume and a density of .( kg)Semi-major axis(km)Orbital periodPeriods with negative values are retrograde.(d)(°) year Year   GroupI Io♠alt=|center|50px -1.7(3660 × 3637 × 3631)+1.7627(+1d 18h 18m 20s)0.0500.004116101610GalileoGalileanII Europa♠50px -1.4+3.5255(+3d 12h 36m 40s)0.4700.009016101610GalileoGalileanIII Ganymede♠center|50x50px -2.1+0.2000.001316101610GalileoGalileanIV Callisto♠50px -1.2+0.1920.007416101610GalileoGalileanXVIIIThemisto†50px13.3≈ 9≈ +44.30.2571975/20001975Kowal & Roemer/Sheppard et al.ThemistoXIIILeda♣50px12.721.5≈ 5.2+28.20.16219741974KowalHimaliaLXXIErsa♣50px16.0≈ 3≈ +29.00.11720182018SheppardHimaliaS/2018 J 2♣16.5≈ 3≈ +28.30.15220182022SheppardHimaliaVIHimalia♣50px8.0139.6(150 × 120)+28.40.16019041905PerrineHimaliaLXVPandia♣50px16.2≈ 3≈ +28.90.17820172018SheppardHimaliaXLysithea♣50px11.242.2≈ 39+27.70.11719381938NicholsonHimaliaVIIElara♣50px9.779.9≈ 270+27.80.21219051905PerrineHimaliaS/2011 J 3♣16.3≈ 3≈ +27.60.19220112022SheppardHimaliaLIIIDia♣50px16.1≈ 4≈ +29.10.23220002001Sheppard et al.HimaliaS/2018 J 4§50px16.7≈ 2≈ +50.20.17720182023SheppardCarpoXLVICarpo§50px16.2≈ 3≈ +53.30.41520032003SheppardCarpoLXIIValetudo±50px17.0≈ 1≈ +34.50.21720162018SheppardValetudoXXXIVEuporie♦50px16.3≈ 2≈ 145.50.14820012002Sheppard et al.AnankeLVS/2003 J 18♦50px16.4≈ 2≈ 145.70.10220032003GladmanAnankeLXEupheme♦50px16.6≈ 2≈ 147.90.23420032003SheppardAnankeS/2021 J 3♦17.2≈ 2≈ 147.90.23920212023SheppardAnankeLIIS/2010 J 2♦50px17.4≈ 1≈ 148.00.24420102011VeilletAnankeLIVS/2016 J 1♦50px17.0≈ 1≈ 145.10.24520162017SheppardAnankeXLMneme♦50px16.3≈ 2≈ 147.80.24020032003Sheppard &GladmanAnankeXXXIIIEuanthe♦50px16.4≈ 3≈ 148.10.24320012002Sheppard et al.AnankeS/2003 J 16♦50px16.3≈ 2≈ 147.80.23820032003GladmanAnankeXXIIHarpalyke♦50px15.9≈ 4≈ 147.80.23920002001Sheppard et al.AnankeXXXVOrthosie♦50px16.6≈ 2≈ 144.20.29420012002Sheppard et al.AnankeXLVHelike♦50px16.0≈ 4≈ 154.40.15520032003SheppardAnankeS/2021 J 2♦17.3≈ 1≈ 148.10.24220212023SheppardAnankeXXVIIPraxidike♦50px14.97≈ 148.20.24520002001Sheppard et al.AnankeLXIVS/2017 J 3♦50px16.5≈ 2≈ 147.90.23820172018SheppardAnankeS/2021 J 1♦17.3≈ 1≈ 150.50.22820212023SheppardAnankeS/2003 J 12♦50px17.0≈ 1≈ 150.00.23520032003SheppardAnankeLXVIIIS/2017 J 7♦50px16.6≈ 2≈ 147.40.23520172018SheppardAnankeXLIIThelxinoe♦16.3≈ 2≈ 150.70.22920032004Sheppard &Gladman et al.AnankeXXIXThyone♦50px15.8≈ 4≈ 147.60.23520012002Sheppard et al.AnankeS/2003 J 2♦50px16.7≈ 2≈ 150.10.22520032003SheppardAnankeS/2022 J 3♦17.4≈ 1≈ 148.10.24820222023SheppardAnankeXIIAnanke♦50px11.729.1≈ 13147.60.23819511951NicholsonAnankeXXIVIocaste♦50px15.5≈ 5≈ 148.70.22320002001Sheppard et al.AnankeS/2017 J 10♦50px17.0≈ 2≈ 145.10.20920172025SheppardAnankeXXXHermippe♦50px15.5≈ 4≈ 150.20.22020012002Sheppard et al.AnankeLXXS/2017 J 9♦50px16.2≈ 3≈ 155.40.19720172018SheppardAnankeLVIII‡16.7≈ 2≈ 146.10.22120032003SheppardPasiphaeS/2016 J 3♥50px16.7≈ 2≈ 164.60.25120162023SheppardCarmeS/2022 J 1♥17.0≈ 1≈ 164.50.25720222023SheppardCarmeLXIXS/2017 J 8♥50px17.1≈ 1≈ 164.80.25920172018SheppardCarmeXXXVIIIPasithee♥50px16.8≈ 2≈ 164.50.27420012002Sheppard et al.CarmeS/2021 J 6♥17.3≈ 1≈ 164.90.27120212023Sheppard et al.CarmeS/2003 J 24♥16.6≈ 2≈ 164.60.26320032021Sheppard et al.CarmeXXXIIEurydome‡50px16.2≈ 3≈ 148.90.28720012002Sheppard et al.PasiphaeLVIS/2011 J 2‡16.8≈ 1≈ 151.70.35820112012SheppardPasiphaeS/2003 J 4‡50px16.7≈ 2≈ 148.30.32720032003SheppardPasiphaeXXIChaldene♥50px16.0≈ 4≈ 164.70.26120002001Sheppard et al.CarmeLXIIIS/2017 J 2♥50px16.4≈ 2≈ 164.50.27020172018SheppardCarmeXXVIIsonoe♥50px16.0≈ 4≈ 164.90.24920002001Sheppard et al.CarmeS/2017 J 11♥17.0≈ 2≈ 164.80.26820172025SheppardCarmeXLIVKallichore♥16.3≈ 2≈ 164.70.25320032003SheppardCarmeS/2021 J 4♥17.4≈ 1≈ 164.60.26520212023SheppardCarmeXXVErinome♥50px16.0≈ 3≈ 164.30.27220002001Sheppard et al.CarmeXXXVIIKale♥50px16.3≈ 2≈ 164.60.26220012002Sheppard et al.CarmeLVIIEirene♥15.8≈ 4≈ 164.70.26320032003SheppardCarmeXXXIAitne♥50px16.0≈ 3≈ 164.50.27320012002Sheppard et al.CarmeXLVIIEukelade♥50px16.0≈ 4≈ 164.70.27420032003SheppardCarmeS/2022 J 2♥17.6≈ 1≈ 164.70.26320222023SheppardCarmeXLIIIArche♥50px16.2≈ 3≈ 164.50.26320022002SheppardCarmeXXTaygete♥50px15.6≈ 5≈ 164.70.25720002001Sheppard et al.CarmeS/2016 J 4‡17.3≈ 1≈ 147.10.29420162023SheppardPasiphaeLXXIIS/2011 J 1♥16.7≈ 2≈ 164.70.26920112012SheppardCarmeXICarme♥50px10.646.7≈ 53164.60.26119381938NicholsonCarmeLHerse♥16.5≈ 2≈ 164.40.25820032003Gladman et al.CarmeLXIS/2003 J 19♥16.6≈ 2≈ 164.60.26420032003GladmanCarmeLIS/2010 J 1♥50px16.5≈ 2≈ 164.50.25620102011Jacobson et al.CarmeS/2003 J 9♥50px16.9≈ 1≈ 164.70.26820032003SheppardCarmeLXVIS/2017 J 5♥50px16.5≈ 2≈ 164.70.26120172018SheppardCarmeLXVIIS/2017 J 6‡50px16.6≈ 2≈ 149.60.33320172018SheppardPasiphaeXXIIIKalyke♥50px15.46.9≈ 164.70.26120002001Sheppard et al.CarmeXXXIXHegemone‡15.9≈ 3≈ 152.50.35720032003SheppardPasiphaeS/2003 J 10♥50px16.9≈ 2≈ 164.60.25720032003SheppardCarmeS/2018 J 3♥17.3≈ 1≈ 164.90.26820182023SheppardCarmeS/2021 J 5♥16.8≈ 2≈ 164.90.27220212023Sheppard et al.CarmeVIIIPasiphae‡50px10.157.8≈ 100148.30.41219081908MelottePasiphaeXXXVISponde‡50px16.7≈ 2≈ 149.40.32320012002Sheppard et al.PasiphaeXIXMegaclite‡50px15.0≈ 6≈ 149.90.42120002001Sheppard et al.PasiphaeXLVIIICyllene‡16.3≈ 2≈ 146.80.42120032003SheppardPasiphaeIXSinope‡50px11.135≈ 22157.30.26219141914NicholsonPasiphaeLIXS/2017 J 1‡50px16.8≈ 2≈ 145.60.32120172017SheppardPasiphaeXLIAoede‡15.6≈ 4≈ 155.70.43720032003SheppardPasiphaeXXVIIIAutonoe‡50px15.5≈ 4≈ 150.70.32620012002Sheppard et al.PasiphaeXVIICallirrhoe‡50px14.09.6≈ 144.90.29019992000Scotti et al.PasiphaeS/2003 J 23‡50px16.6≈ 2≈ 144.40.30620032004SheppardPasiphaeXLIXKore‡50px16.6≈ 2≈ 141.70.33820032003SheppardPasiphae

 Noter 
Jupiters masse på 1,8986 kg / De galileiske månenes masse 3,93 kg = 

Joviansk er adjektivformen for guden Jupiter eller planeten Jupiter.

 Referanser
Den internasjonale astronomiske union (1905), s. 154B
Alibert (2005), s –13
Anderson m.fl. (2005), s. 
Barnard (1892), s. 81–85
Burns m.fl. (1999), s. 
Burns m.fl. (2004), kap. Jupiter's Ring-Moon System
Canup (2002), s. 
Canup (2009)
Galilei (1989), s. 14–16
Payne-Gaposchkin (1970)
Grav m.fl. (2003), s. 33–45
Marsden (1975)
Sheppard (2003), s. 261–263
Jewitt m.fl (2007), s. 261–95
Kowall (1974), s. 460–464
Sheppard m.fl. (2004), s. 263–280
Marazzini (2005), s. 391–407
Marsden (1975)
Melotte (1908), s. 456–457
Nesvorný m.fl. (2004), 
Nicholson (1914), s. 197–198
Nicholson (1938), s. 292–293
Nicholson (1939), s. 85–94
Nicolson (1951), s. 297–299
Perrine (1905), s. 62–63
Synnot (1980), s. 786–788
Van Helden (1974), s. 38–58
Xi (1981), s. 87

Nettsider
.

 Litteratur 





























 Eksterne lenker 
 Jupiter Satellite Data 
 Jupiter, and The Giant Planet Satellite and Moon Page 
 Simulation showing the position of Jupiter's Moon 
 Animated tour of Jupiter's Moons , University of Glamorgan 
 Jupiter's Moons  av NASA's Solar System Exploration 
 «43 more moons orbiting Jupiter» artikkel fra 2003 i San Francisco Chronicle 
 Articles on the Jupiter System i Planetary Science Research Discoveries 
 An animation of the Jovian system of moons 


Kategori:Artikler i astronomiprosjektet
Kategori:Astronomiske lister