Vikersundbakken

Vikersundbakken er en skiflygningsbakke i Vikersund Hoppsenter som ligger i Modum kommune i Norge. Den er Nordens eneste skiflygingsbakke. Med K-punkt på 200 meter (K200) og en bakkestørrelse på 240 meter (HS240) er den også verdens største hoppbakke, sammen med Letalnica ved Planica i Slovenia. 

Bakkerekorden er på 253,5 meter, satt av østerrikske Stefan Kraft under verdenscupen og Raw Air 18. mars 2017, og var verdensrekord til 2025. Bakkerekorden for kvinner, som er verdensrekord, er på 236 meter, satt av slovenske Nika Prevc  to ganger under trening i verdenscupen og Raw Air 14. mars 2025.

 Vikersund Hoppsenter 
Vikersundbakken er en del av Vikersund Hoppsenter. Den ble opprinnelig bygget i 1936 og ombygget til skiflygingsbakke i 1966. Samme år satte Bjørn Wirkola verdensrekord der, med et hopp på 146 meter. Bakken er om- og utbygget flere ganger, senest til prøve-VM i 2011 og VM i 2012. 

Hoppsenteret består i dag av seks bakker; K10 (bygges opp årlig av snø), K15, K25, K45, K105 og K200. Skiflygningsbakken har status som nasjonalanlegg og eies av Stiftelsen Vikersund Hoppsenter. Aksjeselskapet Skiflyvning Vikersund AS eier rettighetene til å arrangere renn der. Hovedstyret i Vikersund idrettsforening er aksjeselskapets generalforsamling. Storbakken regnes som fylkesanlegg og støttes økonomisk av Buskerud fylkeskommune. K15 og K25 er plastbelagte og kan benyttes til skihopping om sommeren.

 Historikk  
Vikersundbakken er om- og utbygget flere ganger siden den første bakken ble laget i 1936. Bakken har hatt verdensrekorden tre ganger, i tillegg til den nåværende rekorden fra mars 2017. Tradisjonelt sett har vind vært et problem og ved et par anledninger har det ført til utsettelse av renn, men med den nye vindskjermingen er dette problemet betraktelig mindre.

 Tidlig historikk 
I starten av 1930-tallet hadde Vikersund Idrettsforening planer om å bygge den største hoppbakken i Norge, og i 1934 utnevnte de en komité som skulle ta seg av jobben med å finne et egnet sted. Komiteen bestemte at bakken skulle bygges i Heggenåsen, og dette godtok grunneierne der. I 1936 var bakken ferdigbygget, og Kristian Hovde hoppet først i åpningsrennet. Han var et av komitémedlemmene, og langrenns- og kombinertløper. Det var imidlertid Hilmar Myhra fra Kongsberg som hoppet lengst i åpningsrennet, med et hopp på 85 meter.

Kristian Hovde ble senere bakkesjef for Vikersundbakken og spilte en viktig rolle når det gjaldt å få utvidet bakken ytterligere. Dette skjedde først i 1955, men siden endringene ikke var tilstrekkelige for å få hopp over 100 meter, gjorde Hovde en del justeringer sommeren 1956. Dette lyktes og påfølgende vinter ble Arne Hoel den første hopper over 100-metersgrensen, med et svev på 100,5 meter. 

 Skiflygingsbakke, verdenscup og VM i skiflyging 
Før ombyggingen til skiflygingsbakke i 1966 var bakkerekorden 116,5 meter. Men allerede samme år smadret Bjørn Wirkola denne rekorden med et hopp på 145 meter, og senere 146 meter, som også ble verdensrekord. I 1967 ble det satt en ny verdensrekord i bakken, denne gang av østerrikske Reinhold Bachler som landet på 154 meter. 

I 1977 ble det for første gang arrangert VM i skiflyging i Vikersundbakken, med sveitsiske Walter Steiner som vinner. Sesongen 1979/80 var den første gangen verdenscupen i skihopping ble arrangert, og Vikersundbakken var et av arrangørstedene. Siden den gang har bakken hatt verdenscuprenn jevnlig, og det ble holdt ytterligere 5 konkurranser i bakken på 1980-tallet. 

I 1990 var det igjen VM i skiflyging i bakken, som ble bygget ut til K-175 før mesterskapet. Snømangel gjorde at det bare ble en konkurransedag. Norges håp, Ole Gunnar Fidjestøl, satte bakkerekord med 167 meter, men Matti Nykänen (Finland) og Dieter Thoma (Vest-Tyskland) hoppet begge 171 meter, og tyskeren vant mesterskapet. 

I løpet av 90-tallet hadde Vikersundbakken fire nye verdenscuprenn, etterfulgt av VM i skiflyging i 2000. Forut for mesterskapet var bakken igjen utbygget, denne gang til K-185 meter. Det gjorde at Andreas Goldberger kunne sette bakkerekord med 207 meter under kvalifiseringen. Det var et kaotisk mesterskap hvor værforholdene utsatte de planlagte omgangene flere ganger, men konkurransen ble til slutt gjennomført og vunnet av tyske Sven Hannawald. 

De neste årene hadde ikke Vikersund noen store arrangementer, utenom et par renn i kontinentalcupen. Under et av dem satte Roland Müller uoffisiell bakkerekord med 219 meter. Under kvinnenes uoffisielle renn satte Anette Sagen den foreløpige bakkerekord for damer på 174,5 meter, som senere ble tangert av Helena Olsson Smeby.

I februar 2004 ble det arrangert kontinentalcuprenn (B-verdenscup) i skiflygingsbakken, det første rennet på dette nivået noen gang i en skiflygingsbakke. Det var før dette rennet de norske kvinnene med Anette Sagen og Line Jahr i spissen kjempet mot FIS om å få hoppe.

Også foran verdenscuprennene i 2009 ble det strid, da rennjuryen stoppet et testrenn 12. mars like før flere kvinnelige hoppere skulle hoppe. Både de fem kvinnene og alle de mannlige hopperne som var påmeldt fikk imidlertid hoppe i testrennet dagen etter.

 Nye ombygninger og verdenscuprenn i Vikersund 
10. januar 2005Dagbladet 11.01.2005 presenterte Vikersund Skiflyvning AS og Stiftelsen Vikersund Hoppsenter planer for «Nye Vikersund».Vikersund.no, Nye Vikersund presentert. «Nye Vikersund» var et svar på planer om ny skiflygingsbakke i Rødkleiva i Oslo. Planene innebar blant annet å grave hoppbakken lenger inn i terrenget for å gi mer vindskjerming, nytt stillas, dommertårn og et servicesenter i hoppsenteret. 20. april 2005 gikk styret i Norges Skiforbund inn for Rødkleiva som nytt nasjonalanlegg for skiflyging, og stoppet dermed videre utbyggingsplaner i Vikersund.Dagbladet 20.04.1005 «Skistyret vedtar Rødkleiva» Våren 2008 gjorde Norges Skiforbund om sitt Rødkleiva-vedtakDrammens Tidende 08.06.2008, «Full klaff for Vikersund», Vikersund fikk Verdensmesterskapet i 2012 og fire renn vinteren 2009.Drammens Tidende 30.08.2008, lederartikkel 

Høsten 2006 ble det satt i gang montering av flomlys i skiflygingsbakken. Med dette ble Vikersundbakken verdens første skiflygingsbakke med permanent flombelysning. Senere har også Heini Klopfer-bakken i Oberstdorf fått flomlysanlegg.

De første verdenscuprennene ble avholdt i 2007, uten at noen greide å hoppe over Müllers 219 meter. Anders Jacobsen vant rennet. Da Vikersund fikk VM i skiflyging 2012 og forsikringer om nye verdenscuprenn satte man i gang med å utbedre hele hoppanlegget. Før verdenscuprennene i mars 2009 ble sletteområdet i skiflygingsbakken flatet ut, for å gi plass til flere tilskuere og bedre sikkerheten. 

Normalbakken K90 ble bygget om til storbakke (K105), for å tåle hopp rundt 125 meter. Det ble installert frysespor i både den nye storbakken og skiflygingsbakken. Den nye storbakken fikk bakkestørrelse HS 117 meter. Samtidig skal det bygges en kombinert gildehall og et flerbruksbygg på 3000 kvadratmeter som skal ligge mellom de to største bakkene. Utbyggingene er kostnadsberegnet til ca. 35 millioner kroner.Vikersund.no besøkt 19.08.2008 

Under verdenscuprennene i 2009 tangerte Harri Olli bakkerekorden på 219 meter i lagkonkurransen, men hans hopp ble stående som offisiell rekord. Østerrike vant det rennet, mens Gregor Schlierenzauer vant den individuelle konkurransen daget etter. Dette var den siste konkurransen før Vikersundbakken ble bygget om til K195 i 2010.

 Vikersundbakken blir verdens største skiflygingsbakke 
I april 2010 startet videre utbygging av hoppanlegget. Det var opprinnelig planlagt å bygge både nytt dommertårn, heis for hopperne og flere andre fasiliteter, men disse prosjektene ventet man foreløpig med, mens selve skiflygingsbakken ble fornyet. Bakken ble større og fikk et nytt tilløp. Tilløpet ble vridd til høyre mens unnarennet ble flyttet til venstre i forhold til det gamle. Det betyr at vinden som kommer inn i bakken sannsynligvis kommer oftere rett forfra enn før, da den kom mer på skrå. Bedre vindskjerming mot sidevind var også en ny utbedring av anlegget, og vinden vil derfor ikke hindre arrangering av renn like ofte.  

Tilløpet fikk en vinkel på 36°, mens det gamle var så bratt som 40,37°. Bakkestørrelsen ble økt fra HS 207 til HS 225 meter, så stor som regelverket til FIS tillater. Høydeforskjellen fra hoppkanten til sletta ble også økt til den størrelsen som regelverket tillater, til 135 meter. HS 225 er forøvrig 10 meter lenger enn rekordbakken i Planica, Letalnica. Utbyggingen gjorde at Vikersundbakken kunne oppnå lengder over verdensrekorden i den slovenske bakken. Janos og Sebastian Gorisek laget bakkeprofilen til den nye bakken, akkurat som de gjorde til Letalnica. Ombyggingen kostet 80 millioner kroner, hvorav regjeringen støttet prosjektet med 23 millioner.

Anlegget var ferdig og ble godkjent av en representant fra FIS 2. februar 2011, en drøy uke før åpningsrennet i bakken. De første verdenscuprennene i den nye bakken ble holdt 12.-13. februar, og var forøvrig prøve-VM. Johan Remen Evensen satte verdensrekord med 243,0 meter i prøveomgangen 11. februar, før han forbedret den til 246,5 meter under kvalifiseringen. Østerrikske Gregor Schlierenzauer vant imidlertid begge rennene, men måtte dele seieren i det første rennet med Evensen.

Til verdenscuprennene 25.–27. januar 2013 ble bakken ytterligere utbygget.

I februar 2015 ble bakken reklassifisert og K-punkt ble flyttet fra 195 til 200 meter. Bakkestørrelsen på 225 meter ble ikke endret.Flying Team Vikersund AS: Vikersund godkjent som K-200  (12. februar 2015)

 Bakkerekorder 
Den første bakkerekorden var 85 meter og ble satt i 1936, av Kongsberg-hopperen Hilmar Myhra.

Anerkjente bakkerekorder settes kun i renn på høyt nivå, eller på trening i skiflygingsbakker. Det ble imidlertid tidlig gjort flere hopp under trening i Vikersundbakken som til da var lengst i Norge, uten at de dermed ble godkjent som bakkerekord. Hilmar Myhra satte «norgesrekord» med 92,5 meter 8. februar 1936.Bergens Arbeiderblad: Det lengste skihopp i Norge (s. 6, 10. februar 1936, digitalisert av Nasjonalbiblioteket) Rekorden ble forbedret til 94 meter av Alf Andersen 25. februar samme år.Jarlsberg og Larviks Amtstidende: Lengste skihopp i Norge (s. 2, 26. februar 1936, digitalisert av Nasjonalbiblioteket) Også Arne Hoels bakkerekord på 98 meter 18. februar 1951 var det til da lengste skihoppet i Norge.Arbeiderbladet: Arne Hoel flyttet "Norgesrekorden" til 98 meter (s. 9, 19. februar 1951, digitalisert av Nasjonalbiblioteket) Derimot fikk ikke Vikersundbakken det første hoppet over 100 meter i Norge - det ble gjort av Asbjørn Aursand i Renabakken 17. februar 1957, der han hoppet 101,5 meter. Fra og med Asbjørn Osnes' bakkerekord på 108,5 meter 15. mars 1958 er alle rekorder for lengste hopp i Norge satt i Vikersundbakken.

Det har blitt satt ni verdensrekorder for menn i Vikersundbakken. I 1966 hoppet Bjørn Wirkola (Norge) 146 meter. Året etter forbedret Reinhold Bachler (Østerrike) verdensrekorden til 154 meter.

Under prøvehopping 27. februar 1980 landet prøvehopperen Ivar Harry Nilsen på 166 meter, 9 meter lenger enn František Nováks bakkerekord på 157 meter. Nilsen greide imidlertid ikke å stå på hoppet.Moss Avis: Hoppet 166 meter i Vikersund - det lengste hoppet i Norden (s. 9, 28. februar 1980, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)

Første gang kvinner fikk hoppe i Vikersundbakken var prøvehopping under mennenes kontinentalcuprenn 6. mars 2004, hvor Anette Sagen hadde det lengste hoppet med 174,5 meter. Dagen etter hoppet Helena Olsson (Sverige) like langt. Det er de lengste stående hopp som er gjort av kvinner i Norge, men ikke verdensrekord, siden Daniela Iraschko (Østerrike) hoppet ca. 200 meter i Kulm i 2003. I et testrenn 13. mars 2009 hoppet Anette Sagen 177 meter, men falt.

Foran lagkonkurransen i verdenscupen 14. mars 2009 var den anerkjente bakkerekorden 214,5 meter, satt av Michael Uhrmann (Tyskland) i verdenscupen 12. januar 2007. I det samme rennet hoppet Martin Koch (Østerrike) 220,5 meter, men falt. Roland Müller (Østerrike) hoppet 219 meter i kontinentalcupen 6. mars 2004, men hoppet regnes ikke som bakkerekord, fordi det ikke ble gjort i verdenscupen eller VM.

I et testrenn 12. mars 2009 hoppet Børge Gellein Blikeng 220,5 meter stående. Under verdenscuprennet 14. mars 2009 forbedret først Martin Koch den anerkjente bakkerekorden til 216,5 meter, før Harri Olli (Finland) hoppet 219 meter. I rennets siste hopp nådde Gregor Schlierenzauer (Østerrike) 224 meter, men falt.

Etter siste ombygging hoppet Andreas Vilberg 220,5 meter under prøvehopping 10. februar 2011.Vikersund.no: Tangerte lengste hopp i Vikersund (10. februar 2011)

Den 15. februar 2015 hoppet russiske Dmitrij Vasiljev 254 meter under kvalifiseringen til det samme rennet hvor Anders Fannemel forbedret verdensrekorden til 251,5 meter, men ble dømt fall siden han var nede med ryggen etter landing.

Østerrikske Stefan Kraft satte bakkerekord med 253,5 meter, som også var verdensrekord, under verdenscupen og Raw Air 18. mars 2017. Verdensrekorden stod til 2025.

Silje Opseth satte verdensrekord for kvinner i Vikersund 17. mars 2024 med et hopp på 230,5 meter. Prestasjonen ble ansett spesielt imponerende siden rekordhoppet kom kort tid etter at hun falt på 236,5 meter under prøvehoppingen og var blodig og forslått i ansiktet.

Slovenske Nika Prevc satte bakkerekorden for kvinner og verdensrekord med 236 meter, to ganger under trening i verdenscupen og Raw Air 14. mars 2025.

 Dato Navn  Lengde 1936  Hilmar Myhra 85 m 17. februar 1946  Arnholdt Kongsgård 87,5 m 14. mars 1948Buskeruds Blad: Arnold Kongsgård flyttet rekorden til 88.5 meter i Vikersund-bakken (s. 6, 15. mars 1948, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)  Arnholdt Kongsgård 88,5 m 14. mars 1948  Evert Karlsson 88,5 m  18. februar 1951VG: 50 hopp over 90-meter`n i Vikersund (s. 6, 19. februar 1951, arkivert hos Retriever Norge)  Arnholdt Kongsgård 89,5 m 18. februar 1951  Arne Hoel 98 m 10. mars 1957  Arne Hoel 100,5 m 15. mars 1958  Asbjørn Osnes 108,5 m 27. mars 1960Klang har navnet (s. 47)  Markku Maatela 115 m 27. mars 1960  Paavo Lukkariniemi 116,5 m 1966  Bjørn Wirkola 145 m 20px|Verdensrekord 13. mars 1966  Bjørn Wirkola 146 m 20px|Verdensrekord 12. mars 1967  Reinhold Bachler 154 m 20px|Verdensrekord 20. mars 1977  František Novák 157 m 15. februar 1986  Piotr Fijas 163 m 25. februar 1990  Matti Nykänen 171 m 25. februar 1990  Dieter Thoma 171 m 18. februar 1995  Lasse Ottesen 175 m 18. februar 1995  Andreas Goldberger 179 m Dato Navn Lengde 19. februar 1995  Janne Ahonen 187 m 19. februar 1995  Andreas Goldberger 188 m 1. mars 1998  Frode Håre 192,5 m 1. mars 1998  Takanobu Okabe 194 m 11. februar 2000  Andreas Goldberger 196 m 11. februar 2000  Sven Hannawald 206,5 m 11. februar 2000  Andreas Goldberger 207 m 11. januar 2007  Janne Ahonen 212,5 m 12. januar 2007  Michael Uhrmann 214,5 m 14. mars 2009  Martin Koch 216,5 m 14. mars 2009  Harri Olli 219 m 11. februar 2011  Daiki Itō 220 m 11. februar 2011  Johan Remen Evensen 243 m 20px|Verdensrekord 11. februar 2011  Johan Remen Evensen 246,5 m 20px|Verdensrekord 14. februar 2015  Peter Prevc 250 m 20px|Verdensrekord 15. februar 2015  Anders Fannemel 251,5 m 20px|Verdensrekord 18. mars 2017  Robert Johansson 252 m 20px|Verdensrekord 18. mars 2017  Stefan Kraft 253,5 m 20px|Verdensrekord

 Renn 
 Dato Vinner  Andre Tredje Type renn 1936  Hilmar MyhraKlang har navnet (s. 44) ? ? Vikersundrennet 1937  Reidar AndersenKlang har navnet (s. 45) ? ? Vikersundrennet 1938 ? ? ? Vikersundrennet 1939 ? ? ? Vikersundrennet 1940  Reidar Andersen ? ? Vikersundrennet 17. februar 1946VG: Lovende generalprøve på N. M. i Vikersundbakken (s. 6, 18. februar 1946, arkivert hos Retriever Norge)  Arnholdt Kongsgård  Reidar Andersen  Vidar Lindboe-Hansen Vikersundrennet 9. mars 1947VG: Fulltreffer for Thorleif Schjelderup i Vikersundbakken (s. 7, 10. mars 1947, arkivert hos Retriever Norge)  Thorleif Schjelderup  Svein Haakonsen  Hans Kaarstein Vikersundrennet 14. mars 1948VG: Arnholdt Kongsgaard og Evert Karlsson hoppet 88.5 meter i Vikersundbakken (s. 7, 15. mars 1948, arkivert hos Retriever Norge)  Arnholdt Kongsgård  Ivar Nilsen  Christian Mohn Vikersundrennet 1949 Avlyst Vikersundrennet 19. mars 1950VG: Strålende kvalitetsrenn og ny vellykt Holmenkolldag på Modum (s. 6, 20. mars 1950, arkivert hos Retriever Norge)  Hans Bjørnstad  Per Gilhuus  Birger Arnesen Vikersundrennet 18. februar 1951VG: 50 hopp over 90-meter'n i Vikersund (s. 7, 19. februar 1951, arkivert hos Retriever Norge)  Kjell Knarvik  Arne Hoel  Reidar Andersen Vikersundrennet 2. mars 1952VG: Bergmann og Hoel i særklasse i vellykt Vikersundrenn (s. 7, 3. mars 1952, arkivert hos Retriever Norge)  Arnfinn Bergmann  Arne Hoel  Svein Lien Vikersundrennet 8. mars 1953VG: Ettersesongrennene tar prisen (s. 6, 9. mars 1953, arkivert hos Retriever Norge)VG: De beste (s. 7, 9. mars 1953, arkivert hos Retriever Norge)  Georg Thrane  Per Thyness  Thorleif Schjelderup Vikersundrennet 28. februar 1954VG 1. mars 1954  Asgeir Dølplads ? ? Vikersundrennet 3. april 1954 ? ? ? Nasjonalt renn 26. mars 1955VG: De beste (s. 6, 28. mars 1955, arkivert hos Retriever Norge)  Arnfinn Karlstad  Simon Slåttvik  Erling Kroken Vikersundrennet, utsatt fra 13. pars pga. vindVG: Skiflygeruke i Vikersund neste år (s. 7, 14. mars 1955, arkivert hos Retriever Norge) 4. mars 1956VG: Positivt i Vikersundbakken. VG-kameraet forteller om effektiv sats - men avslører andre svakheter (s. 7, 5. mars 1956, arkivert hos Retriever Norge)  Asbjørn Osnes ? ? Vikersundrennet 10. mars 1957VG: Helgens resultater (s. 6, 11. mars 1957, arkivert hos Retriever Norge)  Arne Hoel  Simon Slåttvik  Asbjørn Osnes Vikersundrennet 15. mars 1958 ? ? ? Vikersundrennet 1. mars 1959VG: Helgens resultater (s. 12, 2. mars 1959, arkivert hos Retriever Norge)  Arne Hoel  Odd A. Brevik  Olinius Skaaret Vikersundrennet 27. mars 1960VG: Helgens resultater (s. 12, 28. mars 1960, arkivert hos Retriever Norge)  Markku Maatela  Paavo Lukkariniemi  Asbjørn Osnes Vikersundrennet 5. mars 1961VG: Devor best på hjemmefronten (s. 12, 6. mars 1961, arkivert hos Retriever Norge)  Asbjørn Osnes ? ? Vikersundrennet 4. mars 1962VG: Helgens resultater (s. 8, 5. mars 1962, arkivert hos Retriever Norge)  Olinius Skaaret  Pekka Remes  Vesa Ekholm Vikersundrennet 10. mars 1963VG: Vikersundrennet (s. 14, 11. mars 1963, arkivert hos Retriever Norge)  Torbjørn Yggeseth  Torgeir Brandtzæg  Raimo Vitikainen Vikersundrennet 8. mars 1964VG: Resultatene (s. 20, 9. mars 1964, arkivert hos Retriever Norge)  Toralf Engan  Bjørn Wirkola  Christoffer Selbekk Vikersundrennet 13. mars 1966Firda Folkeblad: Skihopp på 146 m. (s. 2, 14. mars 1966, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)Adam Kwieciński: Resultater (besøkt 4. juni 2015)  Bjørn Wirkola  Toralf Engan  Christoffer Selbekk Vikersundrennet 11.-12. mars 1967VG: Resultatene (s. 18, 13. mars 1967, arkivert hos Retriever Norge)  Reinhold Bachler  Jiří Raška  Bjørn Wirkola Skiflygingsuke 10. mars 1968 Avlyst pga. vindVG: Venting og skuffelser - men vi kommer igjen (s. 16, 11. mars 1968, arkivert hos Retriever Norge) Skiflygingsuke 8.-9. mars 1969VG: Resultatene (s. 14, 10. mars 1969, arkivert hos Retriever Norge)  Bjørn Wirkola  Jiří Raška  Zbyněk Hubač Skiflygingsuke 27.-28. februar 1971VG: VGs resultatbørs (s. 25, 1. mars 1971, arkivert hos Retriever Norge)  Frithjof Prydz  Zbyněk Hubač  Bent Tomtum Skiflygingsuke 17.-18. februar 1973 Avlyst pga. snømangelVG: Skiflygings uken ble avlyst - og Vikersund IF ut i økonomisk krise! (s. 26, 6. februar 1973, arkivert hos Retriever Norge) Skiflygingsuke 22.-23. februar 1975VG: VGs resultatbørs (s. 31, 24. februar 1975, arkivert hos Retriever Norge)  Reinhold Bachler  Hans Wallner  Edi Federer Skiflygingsuke 18.-20. februar 1977  Walter Steiner  Toni Innauer  Henry Glaß VM i skiflyging 29. februar-2. mars 1980  Per Bergerud  Stanisław Bobak  Ján Tánczos Verdenscup, sammenlagt over tre dager,2. dag avlyst pga. vind 18. februar 1983  Matti Nykänen  Pavel Ploc Hans Wallner Verdenscup 19. februar 1983  Matti Nykänen  Horst Bulau  Tuomo Ylipulli Verdenscup 20. februar 1983  Matti Nykänen  Olav Hansson  Pavel Ploc Verdenscup 15. februar 1986  Andreas Felder  Matti Nykänen  Piotr Fijas Verdenscup 16. februar 1986  Andreas Felder  Ernst Vettori  Matti Nykänen Verdenscup 24.-25. februar 1990  Dieter Thoma  Matti Nykänen  Jens Weißflog VM i skiflyging, 1. dag avlyst pga. snømangel 20. mars 1993 Avlyst pga. vind Verdenscup 21. mars 1993 Avlyst pga. vind Verdenscup 18. februar 1995  Andreas Goldberger  Takanobu Okabe  Lasse Ottesen Verdenscup 19. februar 1995  Andreas Goldberger  Takanobu Okabe  Roberto Cecon Verdenscup 1. mars 1998  Andreas Widhölzl  Sven Hannawald  Akira Higashi Verdenscup, utsatt fra 28. februar 1. mars 1998  Takanobu Okabe  Hiroya Saitō  Noriaki Kasai Verdenscup 14. februar 2000  Sven Hannawald  Andreas Widhölzl  Janne Ahonen VM i skiflyging, utsatt fra 12.-13. februar 6. mars 2004  Roland Müller  Olav Magne Dønnem  Balthasar Schneider Kontinentalcup 7. mars 2004  Roland Müller  Balthasar Schneider  Martin Koch Kontinentalcup 13. januar 2007  Anders Jacobsen  Thomas Morgenstern  Matti Hautamäki Verdenscup 14. januar 2007 Avlyst pga. vind Verdenscup 14. mars 2009  Østerrike
Martin KochWolfgang LoitzlThomas MorgensternGregor Schlierenzauer  Finland
Matti HautamäkiKalle KeituriVille LarintoHarri Olli  Norge
Johan Remen EvensenBjørn Einar RomørenAnders BardalAnders Jacobsen Verdenscup, lagkonkurranse 15. mars 2009  Gregor Schlierenzauer  Simon Ammann  Dmitrij Vasiljev Verdenscup 12. februar 2011  Gregor Schlierenzauer Johan Remen Evensen  Simon Ammann Verdenscup 13. februar 2011  Gregor Schlierenzauer  Johan Remen Evensen  Adam Małysz Verdenscup 25. februar 2012  Robert Kranjec  Rune Velta  Martin Koch VM i skiflyging 26. februar 2012  Østerrike
Thomas MorgensternAndreas KoflerGregor SchlierenzauerMartin Koch  Tyskland
Andreas WankRichard FreitagMaximilian MechlerSeverin Freund  Slovenia
Jernej DamjanJurij TepešJure ŠinkovecRobert Kranjec VM i skiflyging, lagkonkurranse 26. januar 2013  Gregor Schlierenzauer  Simon Ammann  Robert Kranjec Verdenscup 27. januar 2013  Robert Kranjec  Michael Neumayer  Gregor Schlierenzauer Verdenscup 14. februar 2015  Peter Prevc  Anders Fannemel  Noriaki Kasai Verdenscup 15. februar 2015  Severin Freund  Anders Fannemel  Johann André Forfang Verdenscup 12. februar 2016  Robert Kranjec  Kenneth Gangnes  Noriaki Kasai Verdenscup, flyttet fra Oslo 13. februar 2016  Peter Prevc  Johann André Forfang  Robert Kranjec Verdenscup 14. februar 2016  Peter Prevc  Stefan Kraft  Andreas Stjernen Verdenscup 18. mars 2017  Norge
Daniel André TandeRobert JohanssonJohann André ForfangAndreas Stjernen  Polen
Piotr ŻyłaDawid KubackiMaciej KotKamil Stoch  Østerrike
Michael HayböckManuel FettnerGregor SchlierenzauerStefan Kraft Verdenscup, Raw Air, lagkonkurranse 19. mars 2017  Kamil Stoch  Noriaki Kasai  Michael Hayböck Verdenscup, Raw Air

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Skisprungschanzen-Archiv: Vikersundbakken (Skiflygingsbakke)
 Thure Lund, Nils Drolsum, Odd Flattum: Klang har navnet ... - Vikersund Idrettsforening 1894–1994. Vikersund Idrettsforening 1994. ISBN 82-993278-0-6
 NRK: Bjørn Wirkola i Vikersund (video med flere rekordhopp, sendt 14. desember 1989, publisert 27. mai 2010)
 NRK: Ukerevy Vikersund ca. 1947 (feilaktig merket 1944)

Kategori:Hoppbakker i Norge
Kategori:Vikersund Hoppsenter
Kategori:Byggverk i Modum
Kategori:Skiflyging
Kategori:Nasjonalanlegg i Norge
Kategori:Skianlegg i Buskerud