Mosskorpioner

Mosskorpioner, også kalt pseudoskorpioner, (Pseudoscorpiones) er en orden av edderkoppdyr. Mosskorpionene er små, bare noen få millimeter lange og de er ofte knyttet til spesielle habitat (leveområder). De store og dominerende klosaksene (pedipalpene) gjør at de kan minne om små kreps eller skorpioner, men i motsetning til ekte skorpioner mangler mosskorpioner giftbrodd og er mye mindre. Mosskorpioner er helt ufarlige for mennesker, de lever som rovdyr på mindre dyr.

I Norge er mosskorpioner litt dårlig undersøkt. Det registrert 15 norske arter, mens det er ca. 3 000 i verden. Bare én art er vidt utbredt i Norge, i skog eller åpent terreng, blant gress, mose og løv, i marksjiktet. En annen art finnes i maurtuer. De øvrige artene finnes under bark eller i løsmateriale i hule trær og i gamle fuglereder.  Bokskorpionen lever i hus, kanskje finner du den på et lunt sted i huset. Men, med vanlig renhold trives ikke mosskorpionen, så den finnes nok bare der det er noe sjeldent vasket.

 Utseende 
Mosskorpionene er små (sjelden over 5 millimeter) dyr. De kan ved første øyekast minne om bittesmå kreps. Klosaksen eller Pedipalpene er utviklet med lange klør som ofte er lenger enn resten av dyret. De har giftkjertler i én eller begge av "klo-fingrene". Men disse dyrene er altfor små til å utgjøre en trussel for mennesker. Chelicerene midt på hodet, mellom pedipalpene, er små og ender i en klo som ser ut som en liten krabbeklo. De har silkekjertler og ulike hårtufser og børster som brukes når dyret spiser. Mosskorpionene har ett eller to enkle øyne på hver side av hodet, eller de kan være helt blinde. Hodet og mellomkroppen har et felles ryggskjold (carapax), men ofte er det tverrfurer som antyder en oppdeling. Bakkroppen er stor, på oversiden er det 11 par ryggplater. På undersiden er det ca. 8 par bukplater. De fire beinparene er festet til forkroppen, hoftene støter gjerne sammen i midten slik at det ikke blir noen brystplate (sternum). Åndedrettsorganene består av to par åndehull (spirakler) på undersiden som åpner inn til et enkelt trakéystem. De har ikke boklunger slik som mange andre edderkoppdyr.

 Levevis 
Mosskorpionene er rovdyr som jakter på midd, spretthaler og andre smådyr. De finnes særlig tallrikt i strølaget på bakken og inne i hule trær, også under løs bark. Noen arter lever i fjæra, andre følger mennesker og lever inne i hus, der de er å regne som nyttedyr siden de spiser støvlus og andre potensielle skadedyr. Mosskorpionene kan ikke fly og er avhengige av hjelp for å kunne spre seg over noe avstand. Dette kan de få ved at de griper fatt i beina til flygende insekter (særlig biller og fluer) og "haiker" med disse. Fenomenet kalles phorese og ser ut til å være nokså utbredt mellom mosskorpioner. Det er bevart et insekt i rav med en mosskorpion fast i beinet, så dette er noe de har gjort lenge.

 Sjeldent dyr å se 
Det kan virke som om mosskorpioner er sjeldne, men det har mye å gjøre med det skjulte leveviset. Flere av artene kan være vanligere enn hva en til nå vet om disse små dyrenes utbredelse. Det handler trolig om å lete, og å lete på riktige plassene. De fleste av artene i denne ordenen er dårlig undersøkt i Norge, og det er sør i landet hvor det er varmest hvor de fleste artene finnes.
Arten Neobisium carcinoides er svært vanlig i strølaget i skog og kan finnes i ganske høye tettheter – flere hundre per kvadratmeter er registrert. På den andre siden antas noen av artene, særlig de som lever utelukkende i hule trær, å være sjeldne og truede.

 Noen norske arter 
 Bokmosskorpion, Chelifer cancroides, har ikke fått navnet sitt fordi den er glad i å lese [kilde?], men fordi den jakter på støvlus og andre småkryp i gamle bøker. Den er ikke så sjelden i Norge, men sjelden i hus som blir omhyggelig vasket.  Det andre og tredje siste leddet på de omdannede pedipalpene (klosaksen) er tydelig avlange.
 mosemosskorpion, Neobisium carcinoides,  er metallskinnende og vanlig å finne under mosegrodd og soppinfisert bark på døde bartrær.
 skogmosskorpion, Chernes cimicoides, har meget kraftige pedipalper (kloarmen). Den finnes under bark om sommeren.
 ospemosskorpion, Lamprochernes chyzeri, har også meget kraftige kloarmer, og finnes under bark om sommeren. Men den er nok litt sjeldnere.

 Systematisk inndeling / nordiske arter 
Inndelingen følger . 

 rekke leddyr, Arthropoda
 underrekke Chelicerata
 klasse edderkoppdyr, Arachnida – omfatter de landlevende cheliceratene
 underklasse Dromopoda
 gruppe Novogenuata
 gruppe Haplocnemata
 orden mosskorpioner, Pseudoscorpiones
 underorden Epiocheirata
 overfamilie Chthonioidea
 familie kjevemosskorpioner, Chthoniidae (31 slekter, 605 arter). I Norge:
 løvmosskorpion, Chthonius ischnocheles (Hermann, 1804)
 kystmosskorpion, Chthonius tetrachelatus (Preyssler, 1790)
 familie †Dracochelidae – en fossil art (Devon)
 familie Lechytiidae (1 slekt, 22 arter)
 familie Tridenchthoniidae (17 slekter, 68 arter)
 overfamilie Feaelloidea
 familie Feaellidae (1 slekt, 12 arter)
 familie Pseudogarypidae (2 slekter, 7 arter)
 underorden Iocheirata
 gruppe Hemictenata
 overfamilie Neobisioidea
 familie Bochicidae (10 slekter, 38 arter)
 familie Gymnobisiidae (4 slekter, 11 arter)
 familie Hyidae (3 slekter, 9 arter)
 familie Ideoroncidae (9 slekter, 53 arter)
 familie platemosskorpioner, Neobisiidae (34 slekter, 498 arter). I Norden:
 myrmosskorpion, Microbisium brevifemoratum (Ellingsen, 1903) – i Norge
 jordmosskorpion, Microbisium suecicum Lohmander, 1945 – nylig funnet i Norge
 mosemosskorpion, Neobisium carcinoides (Hermann, 1804) – i Norge
 Neobisium maritimum (Leach, 1817) – ikke funnet i Norge
 gressmosskorpion, Roncus lubricus (L. Koch, 1873) - nylig funnet i Norge
 familie Parahyidae (1 art)
 familie Syarinidae (16 slekter, 93 arter). I Norge:
 bergmosskorpion, Syarinus strandi (Ellingsen, 1901)
 gruppe Panctenata
 gruppe Elassommatina
 overfamilie Cheliferoidea 
 familie Atemnidae (19 slekter, 172 arter)
 familie øyemosskorpioner, Cheliferidae (59 slekter, 292 arter). I Norden:
 bokmosskorpion, Chelifer cancroides (Linnaeus, 1758)
 strandmosskorpion, Dactylochelifer latreillei (Leach, 1817) – ikke i Norge
 familie blindmosskorpioner, Chernetidae (112 slekter, 643 arter). I Norden:
 Allochernes peregrinus Lohmander, 1939 – funnet i Sverige
 stallmosskorpion, Allochernes powelli (Kew, 1916) – funnet i Danmark
 råtemosskorpion, Allochernes wideri (C.L. Koch, 1837)
 hultremosskorpion, Anthrenochernes stellae Lohmander, 1939 – Sverige og Danmark, først funnet i Norge i 2015 Arne Fjellberg og Jørgen Lissner (2016) Anthrenochernes stellae Lohmander, 1939 (Pseudoscorpiones, Chernetidae) new to Norway. Norwegian Journal of Entomology 63: 4-5. 
 skogmosskorpion, Chernes cimicoides (Fabricius, 1793)
 furumosskorpion, Chernes nigrimanus Ellingsen, 1897
 barkmosskorpion Dendrochernes cyrneus (L. Koch, 1873)
 reirmosskorpion Dinocheirus panzeri (C.L. Koch, 1837)
 ospemosskorpion, Lamprochernes chyzeri (Tömösváry, 1882)
 hagemosskorpion, Lamprochernes nodosus (Schrank, 1803)
 kompostmosskorpion, Lamprochernes savignyi (Simon, 1881) – funnet i Danmark
 markmosskorpion, Pselaphochernes dubius (O. Pickard-Cambridge, 1892)
 fluemosskorpion, Pselaphochernes scorpioides (Hermann, 1804)
 familie Withiidae (34 slekter, 154 arter). I Norden:
 frømosskorpion, Withius piger (Simon, 1878) – funnet i Danmark
 overfamilie Sternophoroidea
 familie Sternophoridae (3 slekter, 20 arter)
 gruppe Mestommatina
 overfamilie Garypoidea
 familie Cheiridiidae (6 slekter, 69 arter). I Norden:
 Apocheiridium ferum (Simon, 1879) – funnet i Finland
 dvergmosskorpion, Cheiridium museorum (Leach, 1817)
 familie Garypidae (10 slekter, 74 arter). I Norden:
 familie Geogarypidae (3 slekter, 61 arter)
 familie Larcidae (2 slekter, 13 arter)
 eikemosskorpion, Larca lata (Hansen, 1884) – funnet i Sverige og Danmark
 familie Pseudochiridiidae (2 slekter, 12 arter)
 overfamilie Olpioidea
 familie Menthidae (4 slekter, 8 arter)
 familie Olpiidae (53 slekter, 329 arter)
 usikker plassering
 slekten Megathis Stecker, 1875 (nomen dubium, 2 arter)

 Litteratur 
 Klausen, F.E. (1998) Additional records of pseudoscorpions from Norway. Fauna norvegica Serie B 45: 100-103.
 Stol, I. (2006) Checklist of Nordic Pseudoscorpiones. Norwegian Journal of Entomology 53: 85-87.
 Stol, I. (2005) Norske mosskorpioner (Pseudoscorpiones) Norske Insekttabeller Nr. 18

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Norske Insektabeller: Norske mosskorpioner - artsbestemmelsennøkkel (gratis nedlastning som pdf)
 Miljølære: Mosskorpioner (Pseudoscorpiones)
 InsektNytt: Edderkoppdyr
 Ekle Kryp: Mosskorpioner
 Tree of life: Edderkoppdyr (engelskspråklig)
 Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr