Jane Addams

miniatyr|Jane Addams avbildet på frimerke fra USA
Laura Jane Addams (1860-1935) var en amerikansk feminist, sosiolog og sosialarbeider. I 1931 delte hun Nobels fredspris med Nicholas Murray Butler. Som flere andre som har fått fredsprisen, tilhørte hun kvekerne eller Vennenes Samfunn, som de kaller seg selv. I 1973 ble hun innvotert i National Women's Hall of Fame.

Liv og virke
 Bakgrunn
Jane Addams kom fra en velstående familie. Hennes far var politiker og forretningsmann, og hun studerte først medisin. Under et besøk i Europa i 1883 befarte hun Londons fattigkvarterer og denne opplevelse ble viktig for hennes senere virke.Svensk Uppslagsbok, Band 1, 1947-1955. (spalt 150)

 Engasjement
Etter farens død arvet hun $50 000. Pengene brukte hun blant annet til å i 1889, sammen med Ellen Gates Starr, grunnlegge settlementhuset Hull House i Chicago, i en av byens fattigste bydeler. De var inspirerte av Toynbee Hall i London. Virksomheten omfattet blant annet melkeanskaffelse til spedbarn, barnehage, folkekjøkken, arbeidsformidling, leseklubb, og rettshjelp til fattige. Hull House var et sted der universitetsutdannede kvinner bodde sammen med, og utdannet, den fattige lokalbefolkningen, deriblant mange nyankomne innvandrere fra Europa. De bedrev også forskning og virket for sosiale reformer.

Som skolerådsmedlem gjennomførte hun forbud for barn under 14 år å arbeide i fabrikker eller opptre offentlig, og hun gjorde mange pionerinhsatser innen sosialt arbeide.

Addams var også aktivt engasjert for kvinnelig stemmerett, og under første verdenskrig aktiv i fredsbevegelsen, blant annet som leder for Women's International League for Peace and Freedom (norsk: Internasjonal Kvineliga for Fred og Frihet). I amerikansk kvinnebevegelse hadde hun en tid en ledende stilling. Ved krigsutbruddet i 1914 opprettet hun Women's Peace Party, som sammen med andre fredsforeninger i USA og Europa særlig arbeidet for å få i stand en nøytral meglingskonferanse.

Etter første verdenskrig tilhørte Addams ledelsen for det amerikanske hjelpearbeidet i de herjede landene i såvel Sentral-Europa som i fremfor alt Russland og var under 1920-årene en av de ledende kreftene i den internasjonale fredsbevegelsen.

I desember 1922 besøkte hun Kristiania sammen med Marguerite de Saint Prix i kjølvannet av et stort internasjonalt fredsmøte som Internasjonal Kvinneliga for Fred og Frihet arrangerte i Haag den 7. desember 1922. De besøkte også de øvrige nordiske landene. Besøkene var et ledd i et forsøk på å få en rekke ulike regjeringer til å «forberede en verdenskongres gjennem Nationernes Forbund» 

Blant hennes skrifter kan nevnes Democracy and social ethics (1902), Newer ideals of peace (1907), The spirit of youth and the city streets: twenty years at Hull house (1910) og The long road of women’s memory (1916).

Hun delte 1931 års Nobels fredspris med Nicholas Murray Butler.

 Referanser 

 Litteratur 
 Ingerid Borchgrevink: Jane Addams : tildelt Nobels fredspris i 1931. Kvinneligaens president 1915-1929. Ærespresident til sin død 1935 Utgitt av Norsk Gruppe av Internasjonal Kvinneliga for Fred og Frihet, 1939
 Gerd Grønvold Saue: Jane Addams: elsket og foraktet. Biografi, Stavanger: Kvekerforlaget, 2001. ISBN 82-90311-84-2
 Ingunn Norderval:  Nobelkomiteen og kvinnene 1901-1960 Internasjonal kvinneliga for fred og frihet (2015). ISBN 978-82-999783-0-9

 Eksterne lenker 




Kategori:Sosiologer fra USA
Kategori:Sosialarbeidere
Kategori:Nobelprisvinnere fra USA
Kategori:Nobelprisvinnere (fred)
Kategori:National Women's Hall of Fame
Kategori:Personer fra Stephenson County i Illinois