Gundestrupkjelen

Gundestrupkjelen er et offerfunn bestående av et rikt dekorert sølvkar, funnet i 1891 ved landsbyen Gundestrup (56°49′N 9°33′E)Bergquist, A.K. & Taylor, T.F. (1987): "The origin of the Gundestrup cauldron", Antiquity 61, s. 10–24.
 Taylor, Timothy (1992): «The Gundestrup cauldron», Scientific American, 266, ISSN 0036-8733; s. 84–89 i Rævemosen («Revemyren») ved Aars i Vesthimmerlands kommune i Nørrejylland i Danmark, stammer fra jernalderen og består av fint dekorerte plater med en samlet vekt av nesten ni kilo. Trolig ble den fremstilt på 100-tallet f.Kr. i det sørlige Balkan, og er påvirket av både keltere og trakere. Noen av halsringene på kjelen er typisk keltiske, mens andre stemmer med stilen ved Svartehavet. Teknikken relieffene er utført med, regnes som trakisk, jfr «Rogozen-skatten» funnet i Bulgaria i 1985, bestående av 165 skåler og begre av gullbelagt sølv.Kaul, Flemming: «Rogozenskatten» i Lex på lex.dk. Hentet 17. juni 2025 fra  Rogozen-skatten er nedlagt ca. 300 f.Kr. og både i teknikk og stil slående lik Gundestrupkjelen.Kaul, Flemming; Albris, Sofie Laurine: «Gundestrupkedlen» i Lex på lex.dk. Hentet 17. juni 2025 fra  

Også dateringen er godt dokumentert. I 2005 ble det foretatt karbon 14-datering av pollen fra bivoks på sølvplatenes bakside, som dokumenterte datering fra ca 300-100 f.Kr., samt 1. århundre e.Kr. Den eldste dateringen stammer fra fremstillingen i Trakia, støttet av kjelens stil og teknikk. Den yngste dateringen stammer trolig fra den tiden kjelen ble gravd ned i myren ved Aars.Bjarne Henning Nielsen: «Orfeus på Gundestrupkarret», Skalk nr 2/2025 Gundestrupkjelen er dermed fra sen La Tène-kultur eller førromersk jernalder, og det største kjente eksemplet på sølvarbeid fra europeisk jernalder med diameter på 69 cm og høyde 42 cm.Koch (2006), NMD 

 Motiver 
Gundestrupkjelen er utsmykket med figurer som minne om keltiske guder og gudinner, slik som Cernunnos, «den hornede». Sittende i lotusstilling hersket han over de ville dyrene,<ref>[https://www.britannica.com/topic/Cernunnos «Cernunnos», britannica.com]</ref> utstyrt med et gevir og i sin ene hånd en halsring, i den andre en orm. Men med kjelens opphav i Trakia kan det også være snakk om Orfeus, som i gresk mytologi var en trakisk skald og sannsiger. Han kom til Hellas nordfra og fortryllet alle med sin sang. Oksene var Kybeles offerdyr, ulver og løver hennes følgesvenner; det var ville løver på Balkan i tiden f.Kr. Den lille skikkelsen som rir på en delfin, kan være Arion, nok en traker som fortryllet dyrene med sin sang. I Ovids Fasti fortelles at da Arion ble bortført av pirater, sendte Jupiter delfiner som reddet ham.«Arion riding on a dolphin», ashmolean.org]</ref> Taranis er en av de keltiske gudene som nevnes av romeren Lukian; i senere kilder hevdes at ofringer til Taranis, enten de var mennesker eller dyr, ble brent, innesperret i flettede hylstre.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Taranis «Taranis», Britannica.com Taranis var gud for lyn og torden, jfr den norrøne guden Tor. Motivene er avbildet med datidens klesdrakter, våpen og smykker.

Den ene gudinnen som er avbildet, får håret sitt stelt av en liten frisør. En mannlig gud har et monster på brystet med hode i begge ender, og begge hodene biter et menneske i to, så beina ligger for seg selv. Tre menn blåser på den keltiske krigstrompeten, carnyx. En flokk ryttere følger en slange med horn som en vær. Selv har de ulike hjelmer, pyntet med blant annet en rovfugl og et villsvin.Kaul, Flemming; Albris, Sofie Laurine: «Gundestrupkedlen» i Lex på lex.dk. Hentet 17. juni 2025 fra  På platene finnes det over 100 relieffer av ulike gjenstander, menneske- og dyrefigurer, samt fabeldyr som griff. Mange av motivene gjenfinnes i sør-skandinavisk bergkunst i form av vognhjul, ormer, lurblåsere og mennesker i prosesjon.

Kjelen kan ha kommet til Himmerland med kimbrerne, enten som krigsbytte eller som alliansegave, om de har alliert seg med keltere og trakere da romerne trengte inn i Balkan fra Hellas. Ifølge historiske kilder gikk keltere og trakere i forbund mot de fremrykkende romerne, og kimbrerne kan ha sluttet seg til.Gundestrupkedlen, danmarkshistorien.lex.dk]</ref> Knappe 3 km sør for funnstedet Rævemosen ligger Borremose-festningen, en jernalderlandsby med voller og graver. Den tolkes iblant som kimbrernes hovedby, slik at Gundestrupkjelen kan ha stått her før den ble ofret i myren like ved.<ref>[https://www.fredninger.dk/fredning/raevemosen-og-borremosefaestningen/ Introduksjon av Rævemosen, fredninger.dk Aspekter ved kjelens ikonografi kan stamme fra Det nære østen.NMD; Green, 45, Sandars, 255

Rævemosen er en liten myr på bare 170 x 170 meter, omgitt av lave åser. 25 meter fra myrens vestkant og rundt 80 meter fra sørsiden lå sølvkjelen, med platene skilt og lagt i bunnen av kjelen.Jensen, Jørgen: «Sølvkedlen fra Gundestrup» i Danmarks Oldtid på lex.dk. Hentet 17. juni 2025 fra  Loddesølvet som hadde holdt kjelen sammen, var forsvunnet, og ble aldri funnet.Bjarne Henning Nielsen: «Orfeus på Gundestrupkarret», Skalk nr 2/2025 Gundestrupkjelen er nå stilt ut på Nationalmuseet i København, med kopier på andre museer. Funnstedet i Himmerland ble i 1935 markert med en stein, med kortfattet tekst av Johannes V. Jensen: «Her udgravedes Gundestrupkedlen» og «Jens Sørensen fandt Kedlen 1891».Minnesteinen på funnstedet, museumscenteraars.dk]</ref>

I 2015–16 var Gundestrupkjelen i Storbritannia på en vandreutstilling kalt The Celts. «Exhibition», National Museum of Scotland, 10. mars – 25. september 2016. Arkivert fra originalen 19. september 2015

 En kopi av gull 
Sommeren 2001 ble en tilsvarende kjel av gull funnet av Jens Essig som dykket med metalldetektor i Chiemsee i Bayern i Tyskland.<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=5wMXU015bRI Nazi temple of doom; National Geographic på youTube 21. desember 2001 overlot han den til Ludwig Wamser, direktør for Archäologische Staatssammlung i München. Essig fikk inntrykk av at Bayerns finansdepartement fryktet at kjelen var en SS-relikvie, kanskje lagd av gull fra konsentrasjonsleirfangenes tenner. Metallurgisk analyse avkrefter at gullet har slikt opphav. I 2012 ble kjelen kjøpt av en privatperson i Houston, Texas.Garett Olmsted: The Origins of the Gundestrup and Chiemsee Cauldrons; academia.edu, 2022

Den ble kjent som «gullkjelen fra Chiemsee»; 10,5 kilo tung og 30 cm høy. Bayerns finansdepartement solgte den til en privat samler i 2003, men to år senere ble den videresolgt til en privatperson i Kanton Zürich i Sveits for rundt 300 000 euro. Han fremstilte kjelen som et verdifullt oldfunn;[https://www.welt.de/geschichte/article130232749/Unbekannter-erwirbt-sagenhaftes-Chiemsee-Gold.html Florian Stark: Unbekannter erwirbt sagenhaftes Chiemsee Gold,] die Welt 16. juli 2014 men direktøren i juvelérfirmaet HeidenFirmaets historie på hjemmesiden, heiden.eu]</ref> i München husket godt hva han hørte fra en tidligere kollega om hva denne hadde fått vite av firmaets gullsmed Alfred Notz som døde i 1960-årene, om «en gullkjel som veide mer enn ti kilo, med utsmykning», og ifølge Notz fremstilt i Heidens verksted mellom 1925 og 1939, på bestilling av firmaet Elektrochemische Werke München, der direktøren, Albert Pietzsch (1874-1957),<ref>[https://www.findagrave.com/memorial/157271437/albert-pietzsch «Albert Pietzsch», findagrave.com var fast kunde hos Heiden. Pietzsch stod i personlig kontakt med Hitler helt tilbake fra 1920, og hadde vært raus med donasjoner til DNSAP som han var medlem av fra 1927. Dette lønnet seg; Pietzsch ble etter hvert president for Reichswirtschaftskammer («riksnæringslivsdepartementet»). Han ble arrestert av de allierte på slutten av krigen, men om han kjente til gullkjelen, røpet han det aldri.[https://www.spiegel.de/international/spiegel/treasure-hunters-art-dealers-and-swindlers-the-mystery-of-the-nazi-holy-grail-a-478958.html Sven Röbel: The Mystery of the «Nazi Holy Grail»,] der Spiegel, 23. april 2007  

 Referanser 

 Litteratur 
 Green, Miranda (1996): Celtic Art, Reading the Messages, The Everyman Art Library, ISBN 0297833650
 Koch, John, red. (2006): «Gundestrup cauldron», Celtic Culture: A Historical Encyclopedia, ABC-CLIO, ISBN 1851094407, 9781851094400.
 Laing, Lloyd; Laing, Jennifer (1992): Art of the Celts: From 700 BC to the Celtic Revival, Thames & Hudson (World of Art), ISBN 0500202567
 Megaw, Ruth; Megaw, Vincent (1989): Celtic Art, Thames and Hudson, ISBN 0500050503
 NMD = «The Gundestrup Cauldron», National Museum of Denmark Olmsted, Garrett (2001): «Celtic Art in Transition during the First Century BC», Archaeolingua, 12, ISBN 9638046376.
 Sandars, Nancy K. (1968): Prehistoric Art in Europe, Penguin (Pelican, nå Yale, History of Art)

 Eksterne lenker 

 «Gundestrupkarret - Et mesterværk fra Himmerlands jernalder», VisitHimmerland Visuelle vidundere: Gundestrupkjelen
 «Gundestrup-kedlen», Nationalmuseet i København''

Kategori:Jernalderen i Danmark
Kategori:Vitenskap i 1891
Kategori:1891 i Danmark
Kategori:Nationalmuseet