Kodeks

Denne artikkelen handler om bøker. Se medieformat for en artikkel om digitale medieformat, også kalt codec.
Kodeks (latin: caudex, «trestamme», i betydningen «bok» eller «tretavle», ved at romerne skrev på vokstavler)«kodeks» , Bokmålsordboka «codex (n.)»/«code (n.)», Online Etymology Dictionary Ordet betegner blant annet de gamle romernes bøker, håndskrevne bøker (manuskripter) fra middelalderen og lovsamlinger. Mer spesifikt henviser det til en eldre bok, en bok satt sammen av ark av papir, pergament, papyrus, eller lignende materialer, og med håndskrevet innhold. oppslagsord «Codex» i: Oxford English Dictionary, 2. utg.; «a manuscript volume» Denne boken er vanligvis innbundet ved å stable sidene og feste dem til en kant, og benytte et omslag som var tykkere enn arkene. En del kodeks er uavbrutt foldet som en concertina (trekkspill). Alternativet til en kodeks med stablete ark for et langt dokument er en sammenhengende skriftrull. Eksempler på foldete kodekser er Maya-kodeksene.

Romerne utviklet formen fra skrivetavler, bestående av en ramme av tre med en treplate som var dekket av voks. Kodeksen kom gradvis til å erstatte skriftrullen, som var den dominerende bokformen i antikken. Ulempen med skriftrullen var at den var mer besværlig å slå opp i, og kodeksen var således langt mer hensiktsmessig og ble karakterisert som den viktigste framgangen i bokproduksjonen før trykkerikunsten. Roberts & Skeat (1983), s. 1 Kodeksen endret formen på boken i seg selv, og tilbød en form som har vart i århundrer. Lyons, M., (2011): Books: A Living History, London: Thames & Hudson, s. 8 Spredningen av kodekser har ofte blitt knyttet til kristendommens framvekst, da kristne tilpasset formatet til bruken av Bibelen fra tidlig av. Roberts & Skeat (1983), s. 38−67 Den første kjente omtalen av kodeksen var av den romerske dikteren Martialis på 100-tallet e.Kr. som lovpriste bokformen for å være hendig i bruk, og det synes som om kodeksen hadde oppnådd likevekt i antall med skriftrullen rundt år 300. Roberts & Skeat (1983), s. 38−67 Den hadde helt erstattet skriftrullen over hele den kristne gresk-romerske verden ved 500-tallet. Oppslagsord «Codex» i: The Oxford Dictionary of Byzantium (1991), Oxford University Press, New York & Oxford, ISBN 0195046528, s. 473

 Kodeks (håndskrevet bok, manuskript) 





Codex var romernes navn for bok. Opprinnelig var en slik bok satt sammen av flere tavler av tre eller elfenbein. Oftest var platene belagt med voks som en kunne risse bokstaver i med en griffel. Den romerske diktatoren Julius Cæsar skal imidlertid ha brettet bokrullene han skrev Gallerkrigene på, slik at de dannet en bok i trekkspillform. Etter hvert ble også ordet kodeks brukt om bøker skrevet på papyrus, pergament eller papir når arkene var lagt sammen som i våre bøker og ikke i en skriftrull. Kodeks ble således det vanlige mediet for skrift i de første århundrene etter Kristi fødsel. 

Kodeks var et mye enklere system enn ruller. Det ble lettere både å oppbevare og transportere bøker, og teksten ble mer tilgjengelig. Nå kunne leseren straks bla opp hvor som helst i boka, og en kunne dessuten skrive på begge sider av arkene. Oppfinnelsen av kodeks har derfor vært svært betydningsfull i menneskenes kulturhistorie. Allikevel var antallet bøker som kunne produseres, begrenset, både på grunn av materialkostnadene og arbeidsinnsatsen som skulle til for å kopiere dem for hånd.

Etter at boktrykkerkunsten ble oppfunnet på 1400-tallet, ble ordet kodeks brukt om manuskripter (håndskrifter) fra middelalderen, særlig bibeltekster:
 Codices puri («rene kodekser») – bibelhåndskrifter med gresk tekst. 
 Codices mixti («blandede kodekser») – bibelhåndskrifter med kommentarer og oversettelser
 Codices rescripti («overskrevne kodekser») – håndskrifter der den opprinnelige teksten er vasket vekk og erstattet med en ny (se palimpsester)

 Kjente kodekser (utvalg) 
Det finnes en mengde kjente kodekser eller håndskrifter. Ofte er de svært vakkert dekorert både utvendig og innvendig, gjerne med fargerike illustrasjoner eller såkalte miniatyrer (bøkene kalles da illuminerte manuskripter). Kodekser kan ha navn etter opphavs- eller oppbevaringsstedet, for eksempel en by eller et bibliotek, men også etter innhold og utseende. De har som regel latinske navn:
 Codex Abrogans	
 Codex Alimentarius
 Codex Alimentarius Austriacus	
 Codex Amiatinus	
 Codex Aleppo
 Codex Alexandrinus
 Codex argenteus – «Sølvbibelen», praktfullt håndskrift på gotisk fra ca. 520
 Codex Astensis	
 Codex aureus Stockholm – «Gullbibelen» fra 700-tallet, oppbevares i Stockholm
 Codex Aureus of St. Emmeram
 Codex Aureus of Lorsch
 Codex Basilensis
 Codex Berolinensis
 Codex Bezae
 Codex Bildstenianus
 Codex Bureanus
 Codex Claromontanus	
 Codex Cumanicus	
 Codex Ephraemi Rescriptus
 Codex Exoniensis	
 Codex Faenza
 Codex Flatoiensis	
 Codex Frisianus – islandsk pergamenthåndskrift fra ca. 1330
 Codex Gigas – «Djevelbibelen»
 Codex Hammer	
 Codex Hammurabi
 Codex Hardenbergianus inneholder bl.a. Magnus Lagabøtes landslov.
 Codex Hierosolymitanus	
 Codex juris canonici
 Codex Justinianus
 Codex Leicester
 Codex Leningradensis
 Codex Manesse	
 Codex Maximilianeus bavaricus civilis
 Codex Mendoza	
 Codex Pisanus	
 Codex Regius
 Codex Rohonczi
 Codex Runicus
 Codex Sinaiticus
 Codex Theodosianus
 Codex Upsaliensis
 Codex Usserianus Primus
 Codex Vaticanus
 Codex Verelianus
 Codex Wallerstein
 Codex Wormianus
 Codex Zamoscianus
 Codex Zouche-Nuttall
 Codex ms. 3227a	

 Nag Hammadi-skriftene, en samling av tidlig-kristne, gnostiske tekster fra byen Nag Hammadi
 Book of Kells

 Andre betydninger 
I Romerrikets rettssystem var ordet codex betegnelsen på en samling av lover eller forordninger. Det er en rekke kjente kodekser gjennom historien, blant annet keiser Theodosius' lovsamling Codex Theodosianus fra år 438 og Codex juris canonici (CIC),  den romersk-katolske kirkes offisielle lovbok.

En kodeks kan i overført betydning også betegne en (ofte uskreven) samling av regler eller sedvaner for en gruppe. Da brukes ordet gjerne i sammensetninger som moralkodeks og æreskodeks.

 Se også 
 Manuskript
 Miniatyr
 Bok
 Bokkunst

 Referanser 

 Litteratur 
 Diringer, David (1982): The Book Before Printing: Ancient, Medieval and Oriental, Courier Dover Publications, New York, ISBN 0-486-24243-9
 Hurtado, L.W. (2006): The Earliest Christian Artifacts: Manuscripts and Christian Origins, Cambridge.
 Lyons, M., (2011): Books: A Living History, London: Thames & Hudson.
 Roberts, Colin H.; Skeat, T.C. (1983): The Birth of the Codex, London: Oxford University Press, ISBN 0-19-726024-1

 Eksterne lenker 

Centre for the History of the Book
The Codex and Canon Consciousness, av Robert Kraft om endringen fra skriftrull til kodeks
 The Construction of the Codex In Classic- and Postclassic-Period Maya Civilization, Maya-kodeksene og papirframstilling
«Scroll and codex», Encyclopaedia Romana
Codex; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

Kategori:Bokhistorie
Kategori:Bokkunst
kategori:Grafisk design
Kategori:Lovgivning
kategori:Normer