Terbium

Terbium er et grunnstoff med kjemisk symbol Tb og atomnummer 65. 

 Historie 
Terbium ble oppdaget i 1843 av den svenske kjemikeren Carl Gustav Mosander som fant stoffet som en urenhet i yttrium-oksid (Y2O3). Han døpte det nye grunnstoffet Terbium etter funnstedet Ytterby gruve i Sverige.
Rent terbium ble først fremstilt i 1945 da nye separasjonsmetoder ved hjelp av ionebytting ble utviklet.


 Egenskaper 
Terbium er et sølvhvitt, mykt og formbart metall som tilhører lantanoidene og sjeldne jordmetaller. Under normal temperatur- og trykkforhold opptrer det som et sølvskinnende metall som er bløtt nok til at man kan skjære i det med kniv.

I forhold til de andre sjeldne jordmetallene er terbium relativt motstandsdyktig overfor korrosjon i kontakt med romtemperert luft, men ved temperaturer over 150 °C begynner det å brenne under dannelse av terbiumdioksid (TbO2). Terbium reagerer med vann med dannelse av gassformig hydrogen og terbiumhydroksid som resultat.

Terbium kan ta to forskjellige allotropiske former: Ved temperaturer under 1289 °C tar det sin α-form med heksagonal krystallstruktur. Ved høyere temperaturer omorganiseres strukturen, og stoffet opptrer i sin β-form.

 Isotoper 
Naturlig forekommende terbium består utelukkende av den stabile isotopen 159Tb. I tillegg er 35 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 158Tb med halveringstid 180 år, 157Tb med halveringstid 71 år, 160Tb med halveringstid 72,3 døgn, 156Tb med halveringstid 5,35 døgn, 155Tb med halveringstid 5,32 døgn, og 153Tb med halveringstid 2,34 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.Lawrence Berkeley National Laboratory – Isotoptabell for terbium 

CAS-nummer: 7440-27-9

 Forekomst 
Terbium forekommer ikke i ren form naturlig, men er bestanddel i mange mineraler som for eksempel ceritt, monazitt og bastnäsitt. Kommersiell utvinning foregår fra terbium-holdig leire i Kina og som biprodukt fra fremstilling av «samarium-europium-gadolinium konsentrat» (SEG-konsentrat) fra bastnäsitt.

 Anvendelse 
Terbium brukes i legeringer og i produksjon av elektroniske komponenter. Terbiumoksid brukes som grønt lysstoff i bilderør og lysstoffrør. Terbium er sammen med dysprosium en komponent i legeringen Terfenol-D som utvider eller trekker seg sammen i magnetfelt. Natrium-terbiumborat brukes i lasere og gir en bølgelengde på 546 nm.

 Referanser 

Kategori:Lantanoider
Kategori:Sjeldne jordmetaller
Kategori:Grunnstoffer