Jonas Rein

Jonas Rein (født 30. januar 1760 i Øksendal på Nordmøre, død 21. november 1821 i BergenTallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet 1814-1914. Kristiania, 1914, side 707, digital utgave) var en norsk prest, forfatter og eidsvollsmann. 

Liv og virke
Bakgrunn
Jonas Rein var født i Sunndal, der faren hans var sokneprest. Han studerte teologi fra 1777 og senere filosofi ved Københavns Universitet og i denne perioden var han aktivt med i Norske Selskab som var blitt stiftet i 1772.A.H. Winsnes: Det norske selskab : 1772-1812, Aschehoug forlag 1924, bl.a. side 388 ff digital utgave Han ble  cand. theol. i 1780.

Tidlig karriere
År 1781 var han huslærer hos en godseier i Buskerud, årene 1783-1785 bodde han i Drammen. Deretter bodde han en tid på Kongsberg og hos sin far på Jevnaker. År 1786 gav han ut skuespillet «Hagen og Axel». Året etter reiste han til København for å søke embete, både som prest og lærer. Her var ham i de kommende årene, som i studentiden, aktiv i Det Norske Selskab.
miniatyr|Minneplate over Jonas Rein i Nykirkens vegg

Prest
Etter hjemkomsten til Norge var han i noen år lærer og ble senere utnevnt til sogneprest i Nykirken i Bergen.

Rein ville gjerne bli dikter og fikk gitt ut flere dikt i danske tidsskrifter. I 1802 kom  Samlede Digte i to bind ut i København.

Fra 1800 til 1809 var han sogneprest i Eidanger og Brevik i Telemark. Dette var den gangen et felles prestedømme, og Rein hadde egentlig søkt en prestestilling i Statsbygd i Trøndelag. Stillingen han fikk i stedet ble ansett for et bedre embete. Han bosatte seg på Eidanger prestegård, like ved Eidanger kirke. Han skal ha vært svært fornøyd med utnevnelsen til prest i Eidanger og Brevik, men mistrivdes de første par årene, fordi han lengtet til hovedstaden og strevde med sin diktergjerning. Etter hvert skulle imidlertid Grenlandsperioden bli en svært harmonisk tid for Jonas Rein, og danne grunnlaget for hans ry som predikant og taler. Imidlertid viste det seg at prestekallet i Eidanger og Brevik ga ham en anstrengt økonomi, og han søkte seg etter hvert til stillingen som prest i Nykirken i Bergen.

Rein var medlem av Riksforsamlingen på Eidsvoll i 1814. Der var han 3. representant fra «Bergen Byes Deputerede», og hørte til de fremste i Selvstendighetspartiet.Jonas Rein fra Eidsvoll 1814 Han var en av forsamlingens store talere, og talen 13. mai om Eidsvollsgarantien imponerte selv motstanderne. Han var også forfatter og medredaktør av Den Norske tilskuer fra 1817 til 1821.http://www.ub.uib.no/avdeling/spes/godbit99/tilskuer.htm  Knut L. Espelid: Den Norske tilskuer

Etter Johan Nordahl Bruns død i 1816 innstilte regjeringen ham som ny biskop etter Brun, men kongen valgte å gi embedet til Claus Pavels.

På en yttervegg på Nykirken i Bergen finnes en minneplate som blir bekranset hver 17. mai av sjefen i Nordnæs Bataillon. I 1882 ble en gate på Nygård i Bergen oppkalt etter ham. Jonas Reins gate i Oslo og Reins gate i Kongsberg er også oppkalt etter ham.Gater og navn i Kongsberg  Det finnes også en Jonas Reins gate i Kristiansund.

Hans sogneprestbolig i Nykirkealmenningen 13 i Bergen er fortsatt bevart. 

 Referanser 

 Litteratur 
 Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Eidsvollsmennene – Hvem var de?, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med eidsvollsmannens biografi, slekt, underskrift, bilde og beskrivelse av hans segl på Grunnloven 17. mai 1814

 Eksterne lenker 





Kategori:Eidsvollsmenn
Kategori:Norske lutherske prester
Kategori:Norske lyrikere
Kategori:Alumni fra Københavns Universitet 
Kategori:Personer fra Sunndal kommune