Aberffraw

Aberffraw er en liten landsby og et samfunn på sørvestkysten av øya Anglesey i Wales, ved vestbredden av elven Ffraw.«Aberffraw Anglesey Wales», Aberffraw.wales. Landsbyen ligger 14 kilometer fra øyas grevskapsby, Llangefni, og på vestbredden av elven Afon Ffraw. Samfunnet omfatter også Soar og Dothan. Det ligger ved veien A4080, og nærmeste jernbanestasjon er Bodorgan.

Landsbyen har en lang historie som bosetning siden steinalderen. Langt senere, i middelalderen, fra 800- til 1200-tallet, var stedet hovedstad i kongeriket Gwynedd og en kongelig residens for familien til huset Aberffraw, som landsbyen har navn etter.

Landsbyens navn blir ofte avkortet til «Berffro» i den lokale dialekten av walisisk.Rhys, Guto (2022): Amrywiaith 2 - Blas ar dafodieithoedd Cymru (på walisisk) (1 utg.). Llanrwst: Carreg Gwalch. ISBN 9781845278526; s. 40. Lokale attraksjoner omfatter en del av turstien Anglesey Coastal Path, stranden og sanddynene ved Aberffraw-bukten, en innsjø for fritidsfiske, historiske kirker og forhistoriske gravkamre.

 Historie 
 Eldste tid 

Aberffraw er et av de eldste (mesolittiske stedene fra forhistorisk Wales, og dateres tilbake til ca. 9000 år siden. Ved Aberffraw-bukta ligger Trwyn Du (walisisk for «svart nese»). Graven ble oppdaget under utgraving av en steinrøys (bolleformet gravhaug) fra bronsealderen fra 2000 f.Kr., som ble gravd ut av nødvendighet grunnet trusselen av kysterosjon. Utgravningen i 1977 avslørte at gravhaugen ble bygget oppå en forekomst av 7000 steinalderverktøy av flint og to økser fra 7000 f.Kr., noen årtusener etter siste istid. «Trwyn du Scheduled Monuments - Full Report», Cadwpublilc-api.azurewebsites.net. «Trwyn Du Cairn near Aberffraw, Overlying A Mesolithic Site (302323)», Coflein. RCAHMW. «Aberffraw to port Cwyfan, Anglesey» (PDF), Walescostalpath.gov.uk.

Et intakt monument i nærheten av Aberffraw er Din Dryfol, en neolittisk kammergrav fra 3000 f.Kr., og rundt bredden av den nærliggende elven Gwna ligger restene av en steinhyttesirkel og rundhus, som ble bebodd i løpet av den walisiske jernalderen, ca. 500 f.Kr., og fram til den britiske romerske perioden, før 300-tallet. An Inventory of the Ancient Monuments in Anglesey, s. LXXIV, LVXXX, 2, 1937 «Din Dryfol Chambered Tomb, Aberffraw (93831)», Coflein. RCAHMW.<ref> «Din Dryfol - Burial chamber», Medievalheritage.eu.</ref>

I walisisk mytologi er Aberffraw åsted for Branwen og Matholwchs bryllupsfestival, der Efnysien lemlestet Matholwchs hester. The Mabinogion: «Branwen the Daughter of Llyr», oversatt av lady Charlotte Guest. Sacred-texts.com.

 Middelalderens kongehus Aberffraw 

I tidlig middelalder ble Aberffraw befolket av Cadwallon Lawhir ap Einion, som bygde et palass på 400-tallet.«Abbey- Aberffraw», British-history.ac.uk. Rhodri Mawr, konge av Gwynedd, gjenoppbygde residensen i år 873 og hadde gitt tilbake hovedstaden i kongeriket Gwynedd til cantref (område/herred) Aberffraw etter at Cadwallon ap Cadfan (ca. 620) flyttet det kongelige hoffet til Caernarfon på det walisiske fastlandet på 600-tallet. Rhodris palass (walisisk: Llys) ble et kongelig hoff, og sønnen hans, Anarawd ap Rhodri, startet en kadettgren (yngre sønner som etterkommere av en monark)«cadet branch», Collins English Dictionary. Harper Collins kalt det kongelige huset Aberffraw. Anarawds etterkommere bosatte seg i området i århundrer som konger av Gwynedd og ble til slutt kalt fyrsten av Wales. I 1201 gjenopprettet Llywelyn ab Iorwerth palasset som en residens og satte inn personell til å arbeide på samme måte som den opprinnelige kongens kongelige suite, basert på reglene fra opprettelsen i 914.«RHODRI MAWR ('the Great') (died 877), king of Gwynedd, Powys, and Deheubarth», Dictionary of Welsh Biography. National Library of Wales.<ref< Llwyd, Angharad (1832): A history of the island of Anglesey. s. 55, 61, 83, 90–91.</ref> Tout, Thomas Frederick (1893): «Llywelyn ab Gruffydd», Lee, Sidney, red.: Dictionary of National Biography. Bind 34. London: Smith, Elder & Co; s. 13–21. Hoffet ble deretter nedlagt i 1317 for å skaffe byggematerialer til festningen Caernarfon Castle på den andre siden av Menai-stredet. «Aberffraw, Excavated Features, Rejected Roman Fort And Suggested Llys Site (401126)», Coflein. RCAHMW.RCAHMW, An Inventory of the Ancient Monuments in Anglesey, s. XXXVIII

Det kongelige hoffet ble ødelagt den 6. desember 1331 (Sankt Nikolas-dagen), da en sandstorm begravde 186 mål fra Aberffraw nordover til Rhosneigr vest for Anglesey i området Aberffraw. Denne katastrofen fordrev familier som bodde i dette området fra hjemmene sine, og de utvandret sørover til landsbyene Llanddwyn og Newborough.Ranwell, Derek (oktober 1958): «Newborough Warren, Anglesey: I. The Dune System and Dune Slack Habitat», Journal of Ecology. 47 (3): 573. doi:10.2307/2257291. JSTOR 2257291.

 Aberffraw cantref 

Familien Meyrick (walisisk: Meurig) fra Bodorgan på Anglesey, fikk leieavtale med den engelske kronen for herregårdene i cantref'' Aberffraw i Tudortiden (ca. 1500). Llewelyn ap Heilyn kjempet i slaget ved Bosworth Field sammen med Henrik VII av England. Etterpå ble Llewelyns sønn Meurig kaptein for livvakten til Henrik VIII og ble belønnet med leieavtalen. I dag er den samme familien på herskapsboligen Bodorgan Hall (nær Aberffraw) representert av baronettene Tapps-Gervis-Meyrick.«Meyrick family, Bodorgan, Anglesey», Dictionary of Welsh Biography. National Library of Wales. Kidd, Charles, red. (1903): Debrett's peerage, baronetage, knightage, and companionage. London: Dean & Son; s. 414.

Etter at Meyrick-familien kom over eiendommen, var det Owen-familien fra Penrhos lokalt på Anglesey som eide jordene i Aberffraw fram til 1808. Så ble overtatt av Hughes-familien til baron Dinorben, Williams- og Wynn-familiene til baron Newborough, deretter Paget-familien som marki av Anglesey og til slutt lord Bulkeley (vicomte ) alle kort tid eiendommene rundt Aberffraw. Den nåværende landsbyen ble utviklet på midten til slutten av 1900-tallet. I 1949 ble landsbyen kalt den fattigste i Anglesey. «Aberffraw (32986)», Coflein. RCAHMW.

 Severdigheter 

Severdigheter i nærheten av landsbyen Aberffraw omfatter blant annet Barclodiad y Gawres, et stort neolittisk gravkammer. Barclodiad y Gawres Burial Chamber; 'The Giantess's Apronful', Aberffraw (95545), Coflein. RCAHMW. Barclodiad y Gawres Burial Chamber, Cadw.gov.wales. Den korte elven Llyn Coron brukes også til fluefiske. «Llyn Coron», Llyncoronfishery.co.uk. Landsbyen har en sandstrand, som ble tildelt miljøsetifiseringen Blått Flagg for landlig strand i 2005. «These 14 gorgeous villages in North Wales will make you yearn for the quiet life», Dailypost.co.uk. 26. oktober 2017. «Aberffraw Bay», Thebeachguide.co.uk.Aberffraw-bukten er en del av turstien Anglesey Coastal Path, som strekker seg rundt hele øya.«Isle of Anglesey Coastal Path - Aberffraw To Four Mile Bridge», Visitanglesey.co.uk.

Nær landsbyen, på tidevannsøya Cribinau, ligger St. Cwyfans kirke. «Kirken i havet», som ligger på toppen av en klippe, ble bygget på 1100-tallet og renovert i 1893–94.Cadw: «St. Cwyfan's Church (5273)», National Historic Assets of Wales. «Princes of Gwynedd», Visitwales.com Kirken holder fortsatt gudstjenester om sommeren og brukes noen ganger til bryllup.

St. Beunos kirke er en kirke med to kirkeskip i senere middelalderstil. Bygningen stammer fra 1100-tallet og er en verneverdig bygning av grad II. Kirken ble utvidet på 1300- og 1500-tallet, og en reparasjon som involverte nytt tak på bygningen rundt 1840. Det ble gjort omfattende endringer i 1868. Cadw: «Church of St. Beuno (5270)», National Historic Assets of Wales.

 Demografi 
En historisk folketelling viste at befolkningen i Aberffraw (Aberffro) økte fra 936 i 1801 til 1042 i 1971. I 1831 var det totalt 332 menn i landsbyen, og av de som var over 20 år, var 106 gårdsarbeidere. «Aberffro CP/AP through time», Visionofbritain.org.uk.

Ved folketellingen i 2011 hadde Aberffraw en befolkning på 620, med 334 personer som kunne snakke walisisk flytende, 146 kunne ikke snakke walisisk i det hele tatt, og resten av befolkningen som delvis flytende. Funnene viste også at 67,5 % av befolkningen kunne snakke walisisk, en nedgang fra 80,8 % i 2001. «2011 Census results by Community», Welsh Language Commissioner. 26. oktober 2012. Arkivert fra originalen 14. september 2017.«Welsh language skills in Wales», Pop-stat.mashke.org.

Folketellingen i 2021 viser at Aberffraw har 597 innbyggere, i et område på 29,55 km2; dette var en reduksjon i befolkningen på 0,38 % siden forrige folketelling fra 2011. «Aberffraw (Community, United Kingdom)», City Population.

 Referanser 

Kategori:Landsbyer i Anglesey