Mikkelsmess

Mikkelsmesse, også kjent som (sankt) mikaelsfest og mikaeli (latin: Festum archangeli Michaelis) er en religiøs høytid  29. september eller søndagen nærmest,Dybdahl, Audun; Skaar, Anne-Sofie Schjøtner: «mikkelsmesse» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 2. januar 2026 fra  til minne om erkeengelen Mikael. Dagen markeres ofte sammen med høsttakkefesten. Rundt år 380 ble det på denne dato innviet en kirke til erkeengelen Mikaels ære, på stedet Khonai i Frygia (nå i Tyrkia).

I den katolske kirke feires mikkelsmesse også til ære for de to andre erkeengler, Gabriel og Rafael. I den anglikanske kirke avholdes mikkelsmesse til ære for alle engler. Den ortodokse kirke feirer erkeengelen Mikael og alle englene først den 8. november.

Dagen ble avskaffet som helligdag i Danmark-Norge ved festdagsreduksjonen av 1771, men ble fortsatt markert som en innarbeidet skikk. Mange steder ble dagen betraktet som en prikkedag, en «halv-helligdag» da tjenestefolket fikk fri, og minst mulig skulle gjøres. Til mikkelsmesse skulle en være ferdig med innhøsting (høstonn) og innhenting av buskap; derfor knyttes buferdsdag til mikkelsmesse. Elisabeth Thorsen: «De åpne grinders dag», tf.uio.no (s. 150) 

I middelalderen rangerte dagen som jul, påske og midtsommer, og de som ikke brygget til mikkelsmesse, risikerte straff. Fattige kunne få «Mikjals-korn». Høsttakkefesten ble feiret med et mikkelsgilde, eller folk nøyde seg med en «Mikjåls-kake».Elisabeth Thorsen: «De åpne grinders dag», tf.uio.no (s. 149)

Primstaven markerte dagen med ulike vingesymboler, en henvisning til Mikael som engel, ofte kombinert med et kors. Skålvekt er et annet symbol for dagen,Dybdahl, Audun; Skaar, Anne-Sofie Schjøtner: «mikkelsmesse» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 2. januar 2026 fra  der vekten var tenkt å veie sjelene på dommedag. Symbolet kunne også være engelens blåseinstrument, en lur.

I 1918 ble dagen tatt inn igjen i norske kirkebøker. Fra 1999 er mikkelsmesse gjeninnført i Den norske kirke, som valgfritt.Elisabeth Thorsen: «De åpne grinders dag», tf.uio.no (s. 151) Flere menigheter har avholdt konferanser og festivaler tilegnet mikkelsmesse. I Kristensamfunnet og på steinerskolene er mikaelsfest en viktig høytid.

Høsttakkefest
Etter de eldste lutherske tradisjonene i Norge skulle dagen feires også som en høsttakkefest, der  Gud skulle takkes for maten man fikk fra marken. Dette markeres fortsatt i Den norske kirke som feirer høsttakkefest på søndagen før eller etter mikkelsmesse, ofte med en familiegudstjeneste.Skottene, Ragnar: Kristne symboler. En elementær innføring, Verbum, Oslo, 2002. ISBN 82-543-0918-3, s. 140-141

Barn blir gjerne involvert i gudstjenesten med å bære frukt, korn og andre ting inn i kirken.Høsttakkefest i Ranem kirke  Dagen brukes også til å fokusere på forvalteransvaret.«Høsten er takketid», Haugesund kirke

Referanser

Eksterne lenker

 Bibelsk gjennomgang av mikkelsmess (og høsttakkefest) – Bibelselskapet 

Kategori:Kristne høytider

de:Michael (Erzengel)#Festtag