Mountain Ash

Mountain Ash (walisisk: Aberpennar) er en by og tidligere samfunn i Rhondda Cynon Taf i det sørlige Wales. Den ligger i Cynon Valley. Den omfatter distriktene og landsbyene Cefnpennar, Cwmpennar, Caegarw, Darranlas, Fernhill, Glenboi og Newtown, alle innenfor de historiske grevskapsgrensene til Glamorgan. Aberdare ligger omtrent 7,2 km nordvest, Cardiff 31 km sørøst og Penrhiwceiber en mil sørøst. Den deler seg inn i to lokalsamfunn (verdslige sogn): Vest dekker sentrum og distriktene Miskin, Darranlas, Fernhill og Glenboi, og øst distriktene Cefnpennar, Cwmpennar, Caegarw og Newtown. I henhold til folketellingen i 2021 hadde byen en befolkning på 13005 innbyggere.«Mountain Ash in Rhondda Cynon Taf (Wales / Cymru)», City Population

Jernbanelinjen Merthyr Line betjener byen. Mountain Ash var vertskap for det nasjonale kulturmønstringen Eisteddfod i 1905 og igjen i 1946. Guto Nyth Brân (1700–1737), egentlig Griffith Morgan, var legendarisk walisisk atlet, en gang kjent for å være den raskeste mannen på jorden, knyttes til byen. En statue av ham er reist i Oxford Street i 1990. I 1958 begynte tradisjonen med et årlig gateløp, Nos Galan (walisisk: Ras Nos Galan) på 5 km som holdes på nyttårsaften 31. desember til hans minne.«Nos Galan Race», BBC«History of Nos Galan», Rhondda Cynon Taf County Borough Council

 Etymologi 
Før etableringen av en landsby tidlig på 1800-tallet ble landskapet identifisert av en rekke walisiske toponymer. Navnet Aberpennar («Pennars elvemunning») er registrert så tidlig som i 1570 som Aber Pennarthe, i 1600 som Aberpennarth og i 1638 som Tir Aber Penarth. Ved begynnelsen av 1700-tallet ser det ut til at et annet toponym, Dyffryn (dal eller lavland mellom åser), har fått større betydning. Mens Bruce-familiens herskapshus opprinnelig het Aberpennar, er huset oppført som Aberpennar, også kjent som Dyffryn i 1691 og Dyffryn, også kjent som Aberpennar i 1717, før det tok det eneste navnet Duffryn da det ble gjenoppbygd på midten av 1700-tallet. Samtidige tiendekart viser at den tidlige landsbyen heter Dyffryn, til tross for at elvemunningen ligger i dens umiddelbare nærhet.Pierce, Gwynedd O.; Roberts, Tomos; Owen, Hywel Wyn (1997): Ar Draws Gwlad (på walisisk). Wales: Llanrwst, Carreg Gwalch Press. ISBN 9780863814235; s. 9. Dictionary of the Place-names of Wales (1. utg.). Llandyssul, Ceredigion: Gomer Press. 2007. ISBN 9781843239017; s. 330–331. «Welsh Tithe Maps», The National Library of Wales.

Byen har fått sitt engelske navn fra vertshuset Mountain Ash Inn, som ble åpnet rundt 1809 ved den gamle veien Aberdare Road. Historikeren Thomas Morgan i hans bok over walisiske stedsnavn (første utgave 1887)Owens, Benjamin George. «Morgan, Thomas (Afanwyson; 1850 - 1939), Baptist minister, historian and littêrateur», Dictionary of Welsh Biography. oppga at grunneieren, John Bruce Pryce, leide ut dette landet til en mann ved navn David John Rhys, for bygging av en pub. Da Pryce spurte Rhys om navnet på den nye bygningen, la Rhys merke til en enslig cerdinen (det walisiske navnet på et mountain ash, norsk: rogntre, som er vanlig i området) i nærheten. Rhys svarte deretter Pryce: «Vi skal kalle dette stedet Mountain Ash».Morgan, Thomas (1887): Handbook of the Origin of Place-names in Wales and Monmouthshire. Wales. ISBN 1333014007; s. 141.

Vertshuset ble et lokalt landemerke og var godt kjent for engelsktalende og walisisktalende som reiste gjennom området. På 1830-tallet ble navnet Mountain Ash tatt i bruk som navn på industrielle landsbyen. Selv om både Aberpennar og Duffryn fortsatt ble brukt i forskjellige former, særlig for veier, kanaler, hoteller, jernbaner og gruver. Så sent som i 1864, da Great Western Railway åpnet Mountain Ashs jernbanestasjon, ble navnet «Middle Duffryn» opprinnelig valgt framfor Mountain Ash. I 1887 skilte Morgan mellom Aberpennar som byens «gamle navn» og Mountain Ash som dens «nåværende navn». Andre forfattere fra slutten av 1800-tallet, som David Watkin Jones, brukte også navnet Mountain Ash selv når de skrev utelukkende på walisisk.Watkin Jones, Dafydd (1874): Hanes Morgannwg (på walisisk). Jenkin Howell. s. 189, 390. William «Glanffrwd» Thomas sier eksplisitt at de overveiende walisisktalende byfolkene ikke bruker et walisisk navn.Glanffrwd (William Thomas) (1878–1988): [Llanwynno] (på walisisk). Gwasg Prifysgol Cymru.

Spørsmålet om byens walisiske navn ble løst da den nasjonale kulturmønstringen Eisteddfod ble holdt på eiendommen til Dyffryn House i 1905. Året før ble Eisteddfod annonsert i avisen Aberdare Leader med publiseringen av en Penillion Telyn (tekst for harpe) av poeten Watkin Wyn. I verket oppfordret poeten det walisiske folket til å vurdere områdets gamle navn og ba spesifikt om at Mountain Ash skulle erstattes med Aberpennar. Wyn, Watcyn: "Cyhoeddiad Eisteddfod Aberpennar, The National Library of Wales (på walisisk). Aberdare. s. 1 Begivenheten og konkurrentenes popularitet blant byens generelle befolkning var så stor at navnet Aberpennar ble bredt tatt opp av byens walisktalende befolkning (som var i flertall) og til slutt ble det tatt i bruk som det offisielle walisiske navnet.

 Historie 
I likhet med resten av Cynon Valley fortsatte Mountain Ash å være overveiende walisktalende langt inn på 1900-tallet. I motsetning til andre i dalene i Sør-Wales, forble landsbyen uforstyrret fram til byggingen av Aberdare-kanalen i 1818. Denne ble nedlagt tidlig på 1920-tallet og ble fylt igjen som New Cardiff Road i 1933.«Mountain Ash», Rhondda Cynon Taff. Arkivert fra originalen 18. juli 2011.

Befolkningen på 1614 innbyggere i 1841 økte til 11 463 innbyggere i 1871 etter hvert som lokale gruver åpnet. Folketellingen fra 1851 viser byggingen av Duffryn Street og Navigation Street. I 1859 var det 12 puber og vertshus, blant de eldste var Bruce Arms, Junction Inn og New Inn. I 1920 listet Kelly's Directory over 200 bedrifter i landsbyen.

Kullindustrien begynte å falle etter første verdenskrig, men etter andre verdenskrig ble annen fabrikasjon og tilvirkning introdusert for å oppveie den alvorlige nedgangen i lokal sysselsetting. Ved slutten av 1900-tallet hadde de siste gruvene stengt, og det samme hadde mange av fabrikkene. De økonomiske vanskelighetene ble delvis dempet av ny lettindustri og servicevirksomhet.

 Transport 
Byen betjenes av Mountain Ashs jernbanestasjon på Aberdare-grenen av Merthyr Line i jernbane nettverket Transport for Wales Rail. Landsbyen Fernhill og Penrhiwceiber betjenes også av Aberdare-linjen. Busstjenester drives av Stagecoach i Sør-Wales.

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Bilder av Mountain Ash og området rundt, Geograph

Kategori:Byer i Rhondda Cynon Taf