Julemusikk

Julemusikk eller julesanger er sanger av varierende innhold og form som har til felles at de særlig blir framført eller spilt i tiden rundt jul. De har ofte et innhold som minner om julen, for eksempel ved å henvise til Jesusbarnet, juleevangeliet, julefeiring eller vinter, men kan også være knyttet til høytiden gjennom tradisjon, uten å ha noe egentlig juleinnhold. Mange julesanger er folkeeie, er kjente og blir sunget av store deler av samfunnet. De kan dermed kalles «ekte» folkemusikk.

På samme måte som julemat og julepynt følger julesanger forskjellige tradisjoner innen ulike land og språksamfunn, men mange av dem finnes også på flere språk og er spredd rundt i hele verden. Flere julesanger har røtter tilbake til middelalderen, mens andre er blitt skrevet senere. Særlig på 1800-tallet, da mange av de moderne juletradisjonene ble formet, ble det skrevet mange julesanger, men det kommer fremdeles nye til.

 Historie 
miniatyr|Glædelig Jul!, 1905

Den kristne julesangtradisjonen går tilbake til kirkelige julespill og feiringer av juletiden, som man begynte med i middelalderen. Julesangene og -salmene feiret den vidunderlige fødselen av en frelser slik han ble skildret i juleevangeliet. Man finner slike julesanger i hele Europa; noen av dem har trekk som peker i retning av å være utviklet fra tidligere hedenske sanger. Norske julesanger i den middelalderske tradisjonen som fremdeles blir sunget er blant annet «Et barn er født i Betlehem» og «Jeg synger julekvad». Samtidig med den kristne sangtradisjonen har man også alltid hatt muntre julesanger uten kristelig innhold, for eksempel sangleker som «Reven rasker over isen» eller «Så går vi rundt om en enebærbusk».

Etter reformasjonen ble feiring av jul med sang og dans uglesett av puritanske retninger. «Bort, Verdens Jule-Glæde» starter en av julesalmene til Hans Adolph Brorson med. Som en av de store dikterne i pietismen kom han til å stå for en fornyelse av julesangene, med mer inderlige tekster, som «Mitt hjerte alltid vanker» og «Her kommer dine arme små». Samtidig gikk julesangene ut av bruk i høyere samfunnslag, men ble ofte holdt i hevd på landsbygden, sammen med mange eldre juleskikker.

På 1800-tallet vokste interessen for julesanger i hele det borgerlige Europa da den opprinnelige tyske skikken med å gå syngende rundt et juletre bredde seg. Man tok opp igjen folkesanger (som den opprinnelig tyske «Deilig er jorden») og skrev en rekke nye julesanger, som «Det kimer nå til julefest» og «Du grønne, glitrende tre». Mange av de nyskrevne sangene var salmer som lik de gamle kristne sangene la vekt på hendelsene omtalt i juleevangeliet, men på 1800-tallet begynte man også å lage sanger uten religiøst innhold. Dette nådde Norge utpå 1900-tallet, da blant annet sanger som «På låven sitter nissen» ble til.

Fra slutten av 1800-tallet og senere ble julesanger spredd ved hjelp av massemedia, fra trykte noter til spilling i radio og på fjernsyn. Slik kunne nyskrevne sanger spres raskt over store deler av verden og artister gjøre en julesang til «sin» gjennom en minneverdig innspilling.

Händels Messias er et av de mest fremførte oratoriene i historien og blant de mest fremførte klassiske juleverkene. Spesielt «Hallelujakoret» blir ofte fremført i adventstiden. Bachs juleoratorium er et annet klassisk verk, Tsjajkovskij komponerte Årstidene med «Desember – Julesnø», Liszt komponerte en jule-pianosuite Christmas Tree Suite og ikke minst har man Tchaikovsky sin balett Nøtteknekkeren som er et av verdens mest ikoniske juleverk og en fast juletradisjon i store deler av verden.

Mange julesanger fra USA er også kjente klassikere i Norge, slike som «White Christmas» og «I’ll Be Home for Christmas» med Bing Crosby, «Let It Snow, Let It Snow, Let It Snow» og «Silver Bells» med Dean Martin. «Silent Night» med Kelly Clarkson, «The Christmas Song» med Nat King Cole, «Winter Wonderland» Tony Bennett, «Santa Claus Is Comin’ to Town» og «I Saw Mommy Kissing Santa Claus» Jackson 5. «Rockin’ Around the Christmas Tree» med Brenda Lee, «Jingle Bell Rock» Bobby Helms, «Run Rudolph Run» Chuck Berry og «Rudolph the Red-Nosed Reindeer» med Gene Autry. Andre er «Have Yourself a Merry Little Christmas» med Michael Bublé, «All I Want for Christmas Is You» med Mariah Carey, «Christmas All Over Again» med Tom Petty og «Blue Christmas» med Heart.

Julesanger har også blitt «impotert» fra andre land som «Driving Home for Christmas» med Chris Rea, «Happy Xmas (War Is Over)» med John Lennon, «Feliz Navidad» Jose Feliciano og ikke minst «O helga natt» med Jussi Björling som har blitt en del av julen for mange. Det finnes også en rekke juleduetter som «Baby, It’s Cold Outside» Dean Martin og Marilyn Maxwell, «Fairytale of New York» Pogues og Kirsty MacColl, «Peace on Earth/Little Drummer Boy» David Bowie and Bing Crosby og også fra veldedighetkonserten Band Aid med «Do They Know It’s Christmas?».

I Norge er det vel Alf Prøysen som har skrevet flest av de folkekjære julesangene, som «Julekveldsvisa», «Musevisa» og «Romjulsdrøm». Guttekoret Sølvguttene er noe mange i Norge forbinder med julemusikk.thumb|Greske gutter fremfører julesanger utenfor et hus. Maleri av Nikiforos Lytras fra 1872Nyere sanger kan for eksempel gjøres kjente gjennom julesingler, julekalenderserier på fjernsyn eller som del av en julefilm. I Trygve Hoff sitt adventsprogram, Lyset i mørketida, en serie i fire deler, som ble sendt på NRK i 1985 hørte man første gang «Nordnorsk julesalme» og «Et lys imot mørketida» som senere er blitt en del av mange julekonserter. «En stjerne skinner i natt» fra 1992 med Oslo Gospel Choir er gitt ut av en rekke andre artister og synges i kirker over hele landet. Fra julekalendre som har gått på fjernsyn før jul har vi også fått flere sanger som har blitt en del av juletradisjonen. I 1999 kom Jul i Blåfjell med «Vi tenner våre lykter», i 2000 Hjulkalender med «Hem'att tel jul» av Vazelina Bilopphøggers og i 2006 Jul i Svingen med «Jul i svingen», for å nevne noen. «Himmel på jord» ble gitt ut i 2005 av Maria Arredondo og fem år senere ga Kurt Nilsen ut sin versjon. «Home for Christmas» av Maria Mena ble skrevet til filmen Hjem til jul i 2010. Sangen er en av de mest strømmede norske julelåtene og finnes i både engelsk og norsk versjon.thumb|Amerikansk barnekor med nisseluer opptrer med julesanger i 2006 Det er også sanger som opprinnelig ikke var skrevet som julelåter men som blir fremført på julekonserter og spilt i radio i julen. Eksempler på dette er «Stjernesludd» fra 1997 av Dumdum Boys, skrevet av Aslak Dørum, og «Når himmelen faller ned» av Anne Grete Preus fra 1998.

 Skikk og bruk 
Man synger særlig julesanger når man går rundt juletreet julaften og på juletrefester eller ved kirkebesøk 
i forbindelse med julen. Julesanger er ofte allsang, men kan også fremføres for tilhørere. Gruppene som synger 
kan være dannet særskilt for dette formålet, eller de kan være vanlige kor eller andre musikere som opptrer med 
juleprogram. Musikere kan også opptre med julekonserter eller spille inn singler eller plater med julesanger. I tillegg 
blir sangene mye spilt på radio, fjernsyn og på handelssteder som torg og kjøpesenter i hele juletiden. Julesangene kan brukes til å skape julestemning, fremkalle følelser av glede og inderlighet, eller for å få tilhørerne til å gjøre store juleinnkjøp eller å gi penger til gode formål som sangerne samler inn for.

Å «synge julen inn» er en gammel skikk hvor en gruppe sangere kunne besøke hjemmene og synge julesanger, ofte i bytte mot mat og drikke eller penger. Man kan regne det som lykkebringende å få besøk av julesangere og gi dem noe.«CAROL SINGERS»i A Dictionary of Superstitions. Red. Iona Opie og Moira Tatem. (Oxford University Press, 1996) Det finnes mange forskjellige lokale tradisjoner for å gå fra hus til hus og framføre julesanger, som skandinavisk julebukk, barn kledd som nisser (tidligere ungdommer utkledd som bukk), kontinentaleuropeiske «stjernesangere» (tysk Sternsinger), der barn kledd som de hellige tre konger går med stjerner på stenger og synger religiøse sanger, eller britisk wassailing, der en gruppe voksne eller unge jenter pyntet med bånd synger til ære for hus, dyr eller trær..«wassailing» i A Dictionary of English Folklore. Jacqueline Simpson og Steve Roud. (Oxford University Press, 2000) 

Det er uvanlig å synge julesanger utenom juletiden, og er for mange et tabu som det å bryte i noen tilfelle kan regnes som ulykkesbringende.«CAROL out of season» i A Dictionary of Superstitions. Red. Iona Opie og Moira Tatem.(Oxford University Press, 1996)
Norske julesanger
 Julesang  Tekst skrevet  Opprinnelig språk  På nynorsk  På bokmål  Tema«Barn Jesus i en krybbe lå»  1832 Dansk  -    Juleevangeliet«Deilig er den himmel blå»  1810  Dansk  1900  (dansk 1840)  Frelser, fred, engler, juleevangeliet«Deilig er jorden»  1600-tallet  Tysk  1905  (dansk 1850)  Frelser, fred, engler, juleevangeliet«Den store stjerna»  1987  Norsk  1987   Julestjerne, «Det kimer nå til julefest»  1817  Dansk  -  -  Juleevangeliet, engler«Det lyser i stille grender»  1931  Norsk  1931  -  Barn, frelser, juleevangeliet, lys«Du grønne, glitrende tre»  1866  Dansk  1906  1910?  Frelser, juletre, stjerne«En rose er utsprungen»  1500-tallet  Tysk  1900 ?  Frelser, vinter, rose«Et barn er født i Betlehem»  1500-tallet  Latin  1905  (dansk 1850)  Frelser, juleevangeliet«Eit lite barn, med frydeskrik»  1400-tallet  Tysk  1995  (dansk 1529)  Frelser, inkarnasjonen«Fra fjord og fjære»  1856  Norsk  -  -  Frelser, julefeiring«Fra himlen høyt jeg kommer her»  1535  Tysk  1870/1972  (dansk 1850)  Frelser, fred,  engler«Glade jul»  1818  Tysk  1906  (dansk 1850)  Frelser, fred, glede, engler«Her kommer dine arme små»  1732  Dansk  1881  (dansk 1732)  Frelser, tilbedelse«I denne glade juletid»  1732  Dansk  1870    Julefeiring, juleevangeliet«Jeg er så glad hver julekveld»  1859  Norsk  1906  1859  Frelser, glede, julefeiring, lys, sang«Jeg synger julekvad»  1300-tallet  Latin  -  1905  Frelser, sang«Joleklokkor yver jordi»  1923  Norsk  1923  -  Frelser, fred, klokker«Julekveldsvisa»  1951  Norsk  -  1951  Julefeiring, stjerne, juleevangeliet«Kimer, I klokker»  1856  Dansk  -  -  Frelser, klokker, julefeiring«Kling no, klokka»   1889  Norsk  1889  -  Frelser, engler, juleevangeliet, klokker«Ledet av en stjerne»     Norsk    -  Juleevangeliet«Mitt hjerte alltid vanker»  1732  Dansk  -  (dansk 1732)  Frelser, juleevangeliet«No koma Guds englar»  1870  Norsk  1870  -  Engler, fred«Nå tennes tusen julelys»  1898  Svensk     Frelser, glede, lys«O, jul med din glede»  1800-tallet  Norsk  1906   - «På låven sitter nissen»  1911  Norsk  -  1911  Dyr, grøt, julefeiring, nisse«Reven rasker over isen»  1600-tallet eller tidligere  Skandinavisk  ?  ?   Dyr, hvordan man gjør noe«Musevisa»1949Norsk -1949Julefeiring, dyr«Romjulsdrøm»   1964 Norsk  ?  1964   Romjulstiden«Så går vi rundt om en enebærbusk»  ?  Skandinavisk  1899 ?  Julefeiring, advent«Vi tenner våre lykter når det mørkner»   1964 Norsk  ?  1964   Romjulstiden, barndom«Så går vi rundt om en enebærbusk»  ?  Skandinavisk  1899 ?  Julefeiring, advent«Når juleklokker ringer»1954Norsk?1954Julefeiring «Det står en gran med tendte lys der hjemme»1954Norsk?1954Julefeiring«En stjerne skinner i natt» 1992NorskEngler, fred, frelser, sang, stjerne«Vi tenner våre lykter»1999Norsk«Himmel på jord» 2005NorskEngler, fred«Jul i svingen»2006Norsk«Home for Christmas» 2010Engelsk2010Lenkte hjem«Nordnorsk julesalme»1985Norsk«Hem'att tel jul» 2000Norsk

 Referanser 

Kilder
«Julesongar» på aasentunet.no
«Julesanger – julesang» aktivioslo.no
«Carol» i The Concise Oxford Dictionary of Music. Michael Kennedy og Joyce Kennedy. (Oxford University Press, 2007)
 Peter Wilton: «Carol» i The Oxford Companion to Music. Red. Alison Latham. (Oxford University Press, 2002)

 Litteratur 
Bruaset, Oddgeir: Det lyser i stille grender, Genesis forlag 2009, ISBN 9788247603567