Harestua

Harestua er et tettsted i Lunner kommune på Hadeland i Akershus. Tettstedet ligger omtrent 14 kilometer sør for kommunesenteret Roa og rundt 46 kilometer nord for Oslo ved fylkesvei 2300.

Harestua er det største tettstedet i Lunner kommune, med  innbyggere per 1. januar .

 Stedet 
Harestua har en holdeplass på Gjøvikbanen: Harestua. Nærheten til Oslo gjør at en stor andel av de sysselsatte er pendlere. Den største industriarbeidsplassen er Lunner Almenning.

Et nytt Harestua sentrum er under utvikling. I 2016 åpnet Lunner kommune Harestua Arena, en kombinert idrettshall og barnehage, i det nye sentrumsområdet. I 2020 åpnet Lunner helse- og omsorgssenter på Harestua.

Ved Harestuvatnet (234 moh.) er det flere opparbeidede badeplasser og muligheter for kanoutleie. I 2024 ble det åpnet ny tursti, universielt utformet og belyst, langs bredden av Harestuvatnet, fra Harestua sentrum til badeplassen Bøhrentangen. I forbindelse med bygging av turstien ble det også opparbeidet ny sandstrand, grillplass og ballplass. 

Harestua og Stryken lengre sør er utgangspunktet for turer i Nordmarka og Romeriksåsene.

 Stedsnavnet 
Opprinnelsen til navnet Harestua er noe usikker. I 1667 nevnes stedet «Harstuen» som en rydningsplass mens matrikkelen fra 1723 skriver «Harrestuen». På et kart av V. Langen fra 1740 kalles vannet «Harstuevand»Indrebø, Gustav 1933. Tri norske stadsnavn. i Helsing til Olav Midttun : på 50-årsdagen 8. april 1933. Stedsnavnforskeren Oluf Rygh mente at navnet rett og slett kommer fra ordene «hare» og «stue».O. Rygh: Norske Gaardnavne. Filologen Gustav Indrebø hevdet imidlertid at navnet muligens kommer fra det norrøne Haðastofa, der første ledd av navnet kan være folkenavnet haðar, som også finnes i navnet Hadeland. Navnet på Harestuvannet er en relativt ny konstruksjon. Det opprinnelige navnet var «Nitjusjor», altså Nittesjøen - fra ordet nita- som på gammelnorsk betød «å støte sammen», og som kanskje siktet til at vannet topper seg under jevnt raskt løp. Dette har igjen gitt navn til elva Nitelva og tettstedet Nittedal.

 Historie 
Arkeologiske undersøkelser på slutten av 1980-tallet viser at det har vært bosetning i området siden steinalderen. Det er gjort løsfunn av flintgjenstander ved Harestuvannet og ved Gagnumssetra i åsen vest for Harestua. En kastespydspiss av jern fra yngre romersk jernalder er også funnet ved Harestua gård.

Den bergenske kongevei, som er en gammel veg mellom Oslo og Bergen, gikk før langs Harestuvannet, men er nå erstattet av fylkesvei 2300. Rester av kongeveien kan sees øst for fylkesveien mellom Harestua og Viubråtan.

Gården Blyverket i åsen nordvest for Harestua har navnet fra Bernt Ankers smelteverk ved Myllselva. Driften av dette varte fram til slutten av 1700-tallet.

 Trefningen ved Harestua i 1716 
Se hovedartikkel om Trefningen ved Harestua i 1716

I 1716, under den den store nordiske krig (1700–1721), sendte Karl XII, etter et mislykket angrep på Akershus festning, oberst Axel Löwen og 500–600 dragoner gjennom Hakadal for å falle de norske troppene ved Lier i ryggen. Den 26. mars ankom svenskene Hakadal, hvor soldatene blant annet overnattet på gårdene Kirkeby og Hakadals verk.

Dagen etter kom det til kamp på Harestuskogen. Her hadde Gregers Granavollen, lensmann i Gran, samlet 60–70 hadelendinger, og det var lagt hindre i veien for å stanse svenskene. Hadelendingene holdt stand i rundt ni timer, og sju dragoner ble drept i slaget. Disse ble senere ført til Hakadal kirkegård der de ble gravlagt.

Forsinkelsen gjorde at svenskene først den 28. mars kom til Norderhov prestegård. Dette ga de norske styrker anledning til et overraskelsesangrep natten til 29. mars hvor rundt 40 svensker ble drept.

 Trefningen ved Harestua i 1940 
Se artikkel om Trefningen ved Harestua i 1940

Området mellom Stryken i sør og Bjørgeseter i nord så også kraftige kamper under det tyske felttoget i april 1940. Ved Runddelen nord for Bjørgeseter er det reist en bauta over de som kjempet og falt i 1716 og 1940.

 Andre verdenskrig 
Under andre verdenskrig fungerte skogsområdene rundt Harestua som base for motstandsaktivitet. Blant annet sendte motstandsmannen Einar Hagness og hans hjelpere fra radiostasjonen Beta ved Rudsetra. Beta er den radiostasjonen i Norge som hadde lengst levetid, fra 1942 og til krigens slutt. Ved Paradiskollen og Vrangen mottok Beta-karene slipp mens Langpiperen og Stormyra var droppeplass for Milorg D13 og Oslo-gjengen, blant annet med et våpenslipp nyttårsaften 1944. Gården Monsrud var en tid base for Secret Service-stasjonen Gullfax med telegrafisten Hjelm Waage Thurn-Basberg som operativ leder fra mai 1944 til krigens slutt.

 Nyere historie 
Solobservatoriet på Gunnarshaugen, øst for Harestua, ble åpnet i 1954 og var i drift som forskingsstasjon for Universitetet i Oslo frem til 1986. Det brukes i dag som kurs- og opplysningssenter for skoleklasser og andre interesserte. thumb|Det tidligere observatoriet utenfor HarestuaPå 1950-tallet begynte utbyggingen av Furumofeltene på Harestua, der flere hundre boligtomter ble lagt ut for salg i flere faser. Utbyggingen av feltene fortsatte frem til 1980-tallet. På 2000-tallet utviklet Lunner Almenning flere boligområder på Harestua, blant annet på Haneknemoen'', der over 100 boligtomter ble solgt frem til 2013. Utbyggingen av boligområdene har bidratt til befolkningsveksten på Harestua i tiårene etter andre verdenskrig.

Ved Viubråtan, nord for Harestua, lå det tidligere et camping- og hytteområde med selskapslokale. Fram til 2007 ble musikkfestivalen Kloppstock hvert år arrangert på Harestua.

 Kjente harestuinger 
 Kunst og kultur 
 Alf Blyverket (1929−2009), musiker
 Adam Douglas (1981−) musiker
 Stein Buan, forfatter
 Johanna Demker, låtskriver og musiker
 Halvor Haug, komponist
 Hjerterknekt, folk- og countryinspirert band
 Vidar Løvstad, musiker og musikkprodusent
 Anki King, kunstner
 Knut Johansen, skribent og oversetter 
 Kaare Sæther, fiolinist
 Kåre and the Cavemen
 Knut Schreiner, gitarist
 Dag F. Gravem, skribent, oversetter, musiker
 Grethe Lein Lange, tekstilkunstner
 Kjetil Lismoen, filmkritiker, skribent og redaktør
 Hanne Myren, filmregissør
 Jane Mysen, forfatter
 Robert Skjærstad, skuespiller 
 Espen Stenhammer, musiker, forfatter
 Christoffer 'Kattekryp' Mathisen, youtuber og stemmeskuespiller

 Sport og idrett 
 Thorvald Minde, skøyteløper
 Brødrene Thomas og Thorstein Stryken, syklister
 Tommy Rustad, racingfører
Anna Heggen, langrennsutøver
Lars Heggen, langrennsutøver
Ann-Karin Huseby, hundekjører

 Andre 
 Josef Monsrud, motstandsmann under andre verdenskrig
 Bjørn H. Klevmark, urolog
 Lasse Lehre, politiker
 Lars Dehli, psykolog og musiker
 Banner-Ola, jeger og bygdeoriginal

 Se også 
 Solobservatoriet på Harestua
 Stryken
 Harestuvannet
 Bjørgeseter

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Lunner Almennings hjemmesider
 Harestuaportalen

Kategori:Bosetninger i Lunner
Kategori:Tettsteder i Akershus