Holbergprisen

Må ikke forveksles med den danske Holberg-medaljen som deles ut av Dansk Forfatterforening

Holbergprisen (tidligere Ludvig Holbergs internasjonale minnepris) er en internasjonal vitenskapspris som deles ut for fremragende forskning innenfor fagfeltene humaniora, samfunnsvitenskapene, juss og teologi. Prisen er oppkalt etter den dansk-norske forfatteren og vitenskapsmannen Ludvig Holberg (1684–1754) og prisbeløpet er 6 millioner kroner.6 millioner kroner ; holbergprisen.no,.

Holbergprisen ble opprettet av det norske Stortinget i 2003.Holbergprisen; regjeringen.no Prisen finansieres over statsbudsjettet, og administreres av Universitetet i Bergen på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet. Prisen ble for første gang utdelt i 2004. Prisvinneren kunngjøres i mars, og prisen deles ut under en seremoni i Universitetsaulaen i Bergen i juni hvert år.    
 Historie 
miniatyr|Holbergprisen og Nils Klim-prisen deles ut i Universitetesaulaen i Bergen.
Holbergprisen har fått sitt navn etter den norsk-danske akademikeren og forfatteren Ludvig Holberg.  Som forfatter og vitenskapsmann spilte Ludvig Holberg en viktig rolle ved å bringe opplysningstiden til de nordiske landene. Han er også kjent sitt bidrag til moderniseringen av flere akademiske disipliner og undervisningsmetoder. I 2003 ble Holbergprisen opprettet av det norske Stortinget. Ambisjonen var å skape en internasjonal forskningspris innenfor de fagfeltene som ikke ble dekket av Nobelprisen. Holbergprisen har sin parallell i Abelprisen i matematikk.  

Utvelgelse av prisvinnere
Vinneren av Holbergprisen skal "på en avgjørende måte ha påvirket internasjonal forskning på området, for eksempel ved utvikling av ny teori, ny bruk av eksisterende teorier eller ved metodene som benyttes."

Vitenskapelig ansatte ved universiteter, høyskoler og forskningsinstitusjoner kan nominere kandidater til Holbergprisen. Det er ikke mulig å nominere seg selv. Nominasjonsfristen er 15. juni hvert år. Holbergprisens fagkomité velger først ut en kortliste basert på de innkomne nominasjonene. Det blir deretter hentet inn uavhengige vurderinger av aktuelle kandidater, som danner grunnlaget for Holbergkomitéens videre arbeid. Styret i Holbergprisen velger prisvinner etter innstilling fra Holbergkomitéen.

 Organisering 

Prisen finansieres over statsbudsjettet, og administreres av Universitetet i Bergen på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet. Universitetet i Bergen utnevner Holbergstyret, som består av en styreleder og fem styremedlemmer. Minst en av styremedlemmene skal til enhver tid skal ha sin institusjonelle forankring utenfor universitets- og høgskolesektoren. Styreleder og styremedlemmer velges for en periode på fire år og kan gjenvelges en gang. Holbergstyret består av Jørgen Magnus Sejersted (styreleder, Universitetet i Bergen), Jette F. Christensen, Lise Rye (Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet), Hans Petter Graver (Universitetet i Oslo), Siv Ellen Kraft (Universitetet i Tromsø) og Tore Wig (Universitetet i Oslo).

Styret er ansvarlig for alle arrangementer og aktiviteter som gjennomføres i regi av Holbergprisen og Nils Klim-prisen, og velger medlemmer til prisenes fagkomitéer. Styret velger også prisvinnere for Holbergprisen og Nils Klim-prisen i februar hvert år, etter innstilling fra fagkomiteene.

Holbergkomitéen består per 2025 av fungerende leder, (Styreleder, University College London), Heike Krieger (Freie Universität Berlin), Sari Hanafi (American University of Beirut), Ryan Nefdt (University of Cape Town) og Birgit Meyer (Universitetet i Utrecht)

Tidligere komitémedlemmene er blant andre Mary Jacobus (University of Cambridge), Helga Nowotny (ETH Zurich), Kwame Anthony Appiah (New York University), Toril Moi (Duke University), Stein Kuhnle (Det Norske Videnskaps-Akademi), og Johan P. Olsen (Universitetet i Bergen).
 Prisvinnere 
ÅrVinnereBildeInstitusjonLandBegrunnelse2004alt=|sentrer|138x138pkParis Diderot UniversityFrankrike"Julia Kristevas nyskapende arbeid omkring problemstillinger i krysningsfeltet mellom språk, kultur og litteratur har hatt vesentlig betydning for feministisk teori og stor internasjonal innflytelse i mange fag innenfor humaniora og samfunnsvitenskap."2005alt=|sentrer|150x150pkUniversity of FrankfurtTyskland"Jürgen Habermas har skapt banebrytende teorier om diskurs og kommunikativ handling og dermed utviklet nye perspektiver på demokrati og rett."2006Shmuel N. Eisenstadtalt=|sentrer|117x117pkHebrew University of JerusalemIsrael"Shmuel N. Eisenstadt har med enestående kvalitet og originalitet utviklet komparativ kunnskap om sosial endring og modernisering og om sammenhenger mellom kultur, verdi- og trossystemer og politiske institusjoner."2007alt=|sentrer|133x133pkNew York University / University College LondonUSA"Ronald Dworkin har utviklet en original og svært innflytelsesrik rettsteori der retten bygges på etiske prinsipper. Hans arbeid kjennetegnes av en unik evne til å knytte sammen abstrakte filosofiske ideer og argumenter med konkrete dagligdagse anliggender innenfor jus, moral og politikk."2008sentrer|140x140px|alt=Duke UniversityUSA"Fredric R. Jameson tildeles prisen for sitt fremragende bidrag til forståelsen av forholdet mellom sosiale formasjoner og kulturelle former i et prosjekt han selv beskriver som "sosiale formers poetikk"."2009sentrer|128x128pkUniversity of TorontoCanada"Ian Hacking er en fremragende filosof og vitenskapshistoriker. Hans kombinasjon av stringent filosofisk og historisk analyse har fundamentalt endret vår forståelse av hvordan sentrale begrep oppstår gjennom vitenskapelig praksis og i bestemte sosiale og institusjonelle sammenhenger."2010alt=|sentrer|120x120pkUniversity of Toronto / Princeton UniversityCanada"Natalie Zemon Davis er en av dagens mest kreative historikere. Hun er en intellektuell som ikke er bundet til noen spesiell skoleretning. Hennes forfatterskap er nyansert, komplekst og preget av grundig dokumentasjon."2011alt=|sentrer|120x120pkFree University of BerlinTyskland”Jürgen Kocka er en fremragende historiker som på avgjørende vis medvirket til et paradigmeskifte i tysk historiografi ved å åpne den opp for beslektede samfunnsvitenskapelige fag og ved å etablere betydningen av en transnasjonal, komparativ tilnærming."2012alt=|sentrer|133x133pkUniversity of Southern CaliforniaSpania"Manuel Castells er den fremste sosiologen innen forskning om byer og urbanisering, om ny informasjons- og medieteknologi. Hans ideer og arbeider har formet vår forståelse av den politiske dynamikken i nettverkssamfunnets urbane og globale økonomier."2013alt=|sentrer|125x125pkSciences PoFrankrike"[Bruno] Latour har foretatt en ambisiøs analyse og refortolkning av modernitet, og har utfordret fundamentale begreper som distinksjonen mellom moderne og før-moderne, natur og samfunn, menneske og ikke-menneske."2014Michael Cooksentrer|130x130px|alt=Princeton UniversityStorbritannia"[Michael Cooks] bidrag til studiet av Islam, fra religionens opprinnelse og frem til i dag, viser at han til fulle behersker tekstlige, økonomiske og samfunnsvitenskapelige tilnærminger til feltet."2015sentrer|111x111px|alt=Birkbeck, University of LondonStorbritannia"[Marina Warners] akademiske bidrag representerer en stadig undersøkelse av hvordan myter, fortellinger, bilder, gjenstander og symboler gjennomsyrer historien til den menneskelige forestillingsevnen."2016alt=|sentrer|146x146pkHarvard UniversityUSA"[Stephen Greenblatt] har utviklet nye metoder for å anskueliggjøre og forstå forholdet mellom ordene og verden, tekst og kontekst. Greenblatt er en av de mest betydningsfulle Shakespeare-forskerne i sin generasjon."2017alt=|sentrer|130x130pkUniversity of CambridgeStorbritannia"Onora O’Neill er en av de mest fremstående og innflytelsesrike filosofer i sin generasjon. Hennes modige, vitenskapelige og dypt engasjerte arbeid har kastet lys over noen av de mest presserende intellektuelle og praktiske utfordringer i vår tid."2018alt=|sentrer|120x120pkHarvard UniversityUSA"[Cass Sunsteins] vitenskapelige arbeider har redefinert flere forskningsfelt, og den praktiske implementeringen av hans forskning har hatt stor betydning for politikk-utforming."2019 60pxKing’s CollegeStorbritanniafor «kritiske rasestudier og postkolonialisme» 2020 Griselda Pollock 90px University of Leeds Storbritannia «for forskning innen femnistisk kunsthistorie og kulturstudier»2021Martha C. Nussbaum90pxUniversity of ChicagoUSAfor banebrytende forskning innen filosofi og rettsvitenskap. 2022 Sheila Jasanoff 90px John F. Kennedy School of Government USA for fremragende forskning innen vitenskaps- og teknologistudier2023Joan Martinez-Alier90pxUniversitat Autònoma de BarcelonaSpaniafor hans forskning innen økonomi, politisk økologi og miljørelatert urettferdighet. 2024 Achille Mbembe 90px University of the Witwatersrand Kamerun for banebrytende arbeid innen historie og politisk teori.2025Gayatri Chakravorty Spivak90pxColumbia UniversityUSA...bidratt til å belyse hvordan kolonialisme og imperialisme har formet verdenshistorien og fortsatt påvirker dagens samfunn. Noe av hennes hovedfokus har vært på de såkalte subalterne, det vil si marginaliserte og undertrykte grupper som er ekskludert fra dominerende maktstrukturer, og hvis stemmer ofte blir stilnet eller ignorert.

 Holberguken 
I forbindelse med at vinnerne av Holbergprisen og Nils Klim-prisen ankommer Bergen, arrangeres Holberguken i juni hvert år. I løpet av Holberguken blir det arrangert fagsamtaler og diskusjoner med prisvinnerne og andre prestisjetunge internasjonale gjester innenfor akademia. På programmet står blant annet Holbersymposiet, Nils Klim-seminaret, og Holbergforedraget. Alle arrangementene i løpet av Holberguken, med unntak av prisutdelingen og regjeringsbanketten, er åpne for alle og har gratis inngang.

 Holbergdebatten 
Holbergdebatten er et årlig arrangement i regi av Holbergprisen. Debatten er en markering av Ludvig Holbergs opplysningstanke og søker å finne svar på sentrale samfunnsspørsmål. Holbergdebatten ble arrangert første gang i 2016 og har siden da blitt avholdt årlig, på den første lørdagen i desember. Formålet er å sette sentrale samfunnsspørsmål under debatt og å synliggjøre relevansen av de fagfelt Holbergprisen omfatter: humaniora, samfunnsvitenskap, jus og teologi. Holbergdebatten henvender seg derfor både til universitetsmiljøene og til allmennheten for øvrig, og det legges vekt på å invitere kjente samfunnsdebattanter, både med bakgrunn fra akademia og fra andre områder.

Tidligere deltakere i Holbergdebatten er Slavoj Žižek, Timothy Garton Ash, Jostein Gripsrud, Kari Steen-Johnsen, Jonathan Heawood, John Pilger, og Julian Assange.

Holbergprisen i media

Samfunnsforskeren Jon Elster spilte i 2006 en sentral rolle i en debatt i norske akademiske miljøer om prisen. I en artikkel i Nytt Norsk Tidsskrift samt i en kronikk i Aftenposten i 2006 beskrev han tildelingen av prisen til Julia Kristeva som «skandaløs» og var også kritisk til tildelingen til Shmuel N. Eisenstadt. Elster hevdet at tildelingene skyldtes at medlemmer av priskomitéen sto prisvinnerne nær.Jon Elster: «Mye høflighet, lite kvalitet», kronikk, Aftenposten, 02.11.2006 I 2013 fulgte Elster opp med ny kritikk av Holberg-prisen. Denne gang kritiserte han utdelingen av prisen til franskmannen Bruno Latour. I korte trekk mente Elster at utdelingen representerte et lavmål for Holberg-prisen, fordi Latour «...så eksplisitt (skjønt han er aldri helt eksplisitt om noe) forkaster tanken om at forskningen søker kunnskap og sannhet».Jon Elster: «Holberg-prisen bør nedlegges», meninger, Aftenposten, 21.03.2013 Selv mente Latour at kritikken fra Elster var «...ganske tullete».«Fransk eliteforsker: Den norske kritikken er tullete», artikkel, Aftenposten, 21.03.2013 I 2016 kritiserte Gresk-professor Gjert Vestrheim tildelingen av Holbergprisen til den amerikanske litteraturforskeren og historikeren Stephen Greenblatt. Vestrheim mente at tildelingen ikke var rettmessig grunnet den faglige kritikken som var rettet mot ett av Greenblatts større verk.

 Andre priser tilknyttet Holbergprisen 
Som en del av formidlingsarbeidet knyttet til Holbergprisen for anerkjenne banebrytende vitenskapelig arbeid innenfor humanistiske, samfunnsvitenskapelige, juridiske og teologiske fag, samt å bidra til å heve disse fagenes status i samfunnet og stimulere barn og unge til å bli interessert i fagene, blir det også delt ut to andre priser:

 Nils Klim-prisen deles årlig ut til en nordisk forsker under 35 år, som har utmerket seg innen humaniora, samfunnsvitenskap, juss eller teologi.
 Holbergprisen i skolen er en nasjonal forskningskonkurranse for elever i den videregående skolen innenfor fagfeltene samfunnsfag, humaniora, juss og teologi.

Referanser

Eksterne lenker
holbergprisen.no