Muldvarpfamilien

Talpinae
 Desmaniniae
 Uropsilinae


Muldvarpfamilien (Talpidae), også kalt muldvarper eller moldvarper, er en familie av insektetere. Familien omfatter grupper som muldvarper, stjernemuldvarper, spissmusmuldvarper og desmaner. Mange har et gravende (fossorialt) levevis, men noen arter er halvveis gravende, overflatelevende eller halvakvatiske. Familien har ingen representanter i Norge, men muldvarp (Talpa europaea) finnes i Danmark og det sørlige Sverige.

 Beskrivelse 
Muldvarper har en langstrakt og sylindrisk kropp, lang og spiss snute med svært følsomme værhår, små eller nærmest fraværende ører, korte, men kraftfulle ben og myk eller semi-myk pels. Fargen er som oftest svart eller mørk brun. Fossoriale arter har kort hale og artene er ofte sparsomt behåret. Behåringen er dessuten svært følsom og hjelper dyra med orienteringen. Hos semi-fossoriale (moskusmus) og semi-akvatiske (desmanrotter) er halen lengre, og hos sistnevnte gjerne også flattrykt.

Muldvarper har fossoriale preferanser og adapsjon for graving, inkludert kraftige klør på framlabbene. Artene måler  og veier omkring , men størrelsen varierer med arten. Øynene er små og synet lite utviklet. Noen arter er blinde og hørselen ofte sterkt redusert, noe artene har kompensert med usedvanlig god følsomhet og svært god luktesans.

 Atferd 
Artene lever hovedsakelig av virvelløse dyr, særlig meitemark. De graver ut omfattende tunnelsystemer i bakken og lever i stor grad av dyr som faller inn i disse tunnelene, som virker som naturlige feller. 

Det er kjent at europeisk muldvarp (Talpa europaea) har evnen til å paralysere byttedyr med bittet sitt, så de kan lagres levende og etes senere. Bittet er nemlig mildt giftig, men ufarlig for mennesker og andre større dyr. Paralysen forårsakes trolig av BLTX-toksinet, som også finnes hos noen spissmusarter og furespissmus. Det er mistanke om at flere arter av muldvarper kan ha lignende egenskaper, men dette er fortsatt ikke avklart. Europeisk muldvarp inngår imidlertid i en fåtallig, men meget eksklusiv og primitiv ikke-systematisk gruppe med toksiske pattedyr.

Noen arter lever delvis i vann og leter etter mat der, for eksempel desmaner og stjernemuldvarp.

 Økonomisk betydning 
Muldvarper blir gjerne betraktet som skadedyr i jordbruksområder. På dyrket mark etterlater de seg store hauger av oppgravd jord ved tunnelåpningene, og disse skaper blant annet problemer for innhøstingsmaskiner som blander jorda med avlingen. På den annen side fører gravevirksomheten til omrøring og ventilering av jorda.

Den fløyelsaktige pelsen har tidligere blitt utnyttet til ulike formål, men produkter kalt "moleskin" på engelsk er i dag laget av bomull. Særlig ettertraktet har pelsen til desmanrotter vært. Hårene brukes blant annet til binding av fiskefluer.

 Utbredelse 
Gruppen forekommer hovedsakelig i den holarktiske sone, men det er også noen arter i fjellstrøk i den indomalayiske sone sørover til Malayahalvøya. Det er flest arter i Øst-Asia og det østlige Nord-Amerika.

 Slektstre 
Inndelingen av Eulipotyphla følger Brace et al. (2016) og inkluderer den utdødde familien Nesophontidae.

 Systematisk inndeling 
Inndelingen under følger Wilson & Reeder (2005). De 17 slektene i muldvarpfamilien fordeles i tre underfamilier, hvorav to fordeles videre i henholdsvis to og fem tribus. Ifølge Valomy et al. (2015) består familien av 41 arter.

 Familie Talpidae Fischer von Waldheim, 1817, muldvarpfamilien
 Underfamilie Scalopinae
 Tribus Condylurini Gil, 1872, stjernemoldvarper
 Slekt Condylura Illiger, 1811
 Condylura cristata (Linnaeus, 1758), stjernemoldvarp, det østlige Nord-Amerika
 Tribus Scalopini
 Slekt Scalopus Geoffroy, 1803 
 Scalopus aquaticus (Linnaeus, 1758) - østlige Nord-Amerika
 Slekt Scapanus Pomel, 1848 - tre arter, vestlige Nord-Amerika
 Scapanus latimanus
 Scapanus orarius
 Scapanus townsendii
 Slekt Parascalops True, 1894
 Parascalops breweri (Bachman, 1842) - østlige Nord-Amerika
 Slekt Scapanulus Thomas, 1912
 Scapanulus oweni Thomas, 1912 - Kina
 Underfamilie Talpinae
 Tribus Desmanini, desmaner
 Slekt Desmana Güldenstädt, 1777
 Desmana moschata (Linnaeus, 1758), russisk desman
 Slekt Galemys Kaup, 1829
 Galemys pyrenaicus (Geoffroy, 1811), pyreneerdesman
 Tribus Neurotrichini
 Slekt Neurotrichus Günther, 1880 - Nord-Amerika
 Neurotrichus gibbsii (Baird, 1858)
 Tribus Scaptonychini
 Slekt Scaptonyx - Indokina
 Scaptonyx fusicaudus Milne-Edwards, 1872
 Tribus Talpini
 Slekt Euroscaptor - Kina, Japan og Sørøst-Asia
 Euroscaptor grandis
 Euroscaptor klossi
 Euroscaptor longirostris
 Euroscaptor micrura
 Euroscaptor mizura
 Euroscaptor parvidens
 Euroscaptor subanura
 Slekt Mogera Pomel, 1848 - utbredt i Japan
 Mogera etigo
 Mogera imaizumii
 Mogera insularis
 Mogera kanoana
 Mogera kobeae
 Mogera robusta)
 Mogera tokudae
 Mogera wogura
 Mogera uchidai
 Slekt Parascaptor - Indokina
 Parascaptor leucura (Blyth, 1850)
 Slekt Scaptochirus - Kina
 Scaptochirus moschatus Milne-Edwards, 1867
 Slekt Talpa Linnaeus, 1758
 Talpa altaica
 Talpa caeca Savi, 1822
 Talpa caucasica
 Talpa europaea Linnaeus, 1758, europeisk muldvarp
 Talpa davidiana
 Talpa levantis Thomas, 1906
 Talpa occidentalis Cabrera, 1907
 Talpa romana Thomas, 1902
 Talpa stankovici Martino & Martino, 1931
 Tribus Urotrichini
 Slekt Dymecodon - Japan
 Dymecodon pilirostris (True, 1886)
 Slekt Urotrichus - Japan
 Urotrichus talpoides Temminck, 1841
 Underfamilie Uropsilinae
 Slekt Uropsilus Milne-Edwards, 1872 - Kina, Myanmar og Vietnam
 Uropsilus andersoni
 Uropsilus gracilis
 Uropsilus investigator
 Uropsilus soricipes

 Referanser 
Brace, Selina; Thomas, Jessica A.; Dalén, Love; Burger, Joachim; MacPhee, Ross D.E.; Barnes, Ian & Turvey, Samuel T. (13 September 2016). "Evolutionary history of the Nesophontidae, the last unplaced Recent mammal family". Molecular Biology and Evolution (Epub ahead of print). 33: 3095–3103. PMID 27624716. doi:10.1093/molbev/msw186.
McDonald, David W. (red.) (2009). Moles and Desmanes. The Encyclopedia of Mammals. Oxford University Press. pp. 438-441. ISBN 978-0-19-956799-7.
Mukherjee, Sarah (2008-01-25). Searching for nature's tunnellers. BBC News. Besøkt 2016-07-18.
M. Valomy, L. D. Hayes, C. Schradin (2015). Social organization in Eulipotyphla: evidence for a social shrew. Biol. lett. 11: 20150825. doi:10.1098/rsbl.2015.0825
Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (editors). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed), Johns Hopkins University Press, 2,142 pp. www.press.jhu.edu   

 Eksterne lenker 


Kategori:Insektetere
Kategori:Pattedyr formelt beskrevet i 1817
Kategori:Dyr formelt beskrevet av Johann Gotthelf Fischer von Waldheim