Pontypridd

Blant kjente personer fra Pontypridd finner man sangeren Tom Jones (som ble født i landsbyen Treforest like ved); Evan og James James, forfatterne av Wales nasjonalsang «Hen Wlad fy Nhadau»; William Price, den første som utførte en kremasjon i moderne tid i Storbritannia; operasangerne Stuart Burrows og Geraint Evans; bokseren Freddie Welsh; rugbyspilleren Michael Owen og bandet Lostprophets. 

Pontypridd var vertskap for det nasjonale kulturmønstringen Eisteddfod i 1893.

 Geografi 

Pontypridd ligger ved krysset mellom elvedalene Rhondda og Taff, der elven Rhondda renner ut i Taff like sør for byen ved Ynysangharad War Memorial Park. Davies, John; Jenkins, Nigel et al (2008): The Welsh Academy Encyclopaedia of Wales. ISBN 978-0-7083-1953-6; s. 692. Pontypridd-samfunnet registrert en befolkning på rundt 32 700 i folketellingen i 2011,Census 2001 Key Statistics for urban areas in England and Wales. Arkivert fra originalen 26. februar 2008. mens for 2021 var befolkningstallet 33 209.«Pontypridd Town Community in Wales», City Population

Byen ligger langs den nord-sørgående firefeltsveien A470 mellom Cardiff og Merthyr Tydfil. A4054, som går nord og sør for byen, var den tidligere hovedveien, og i likhet med A470 følger den Taff Valley. Sør for byen går A473 for Llantrisant og Pencoed. Mot vest går A4058, som følger elven Rhondda til Porth og dalen Rhondda bortenfor.

Pontypridd omfatter valgkretsene Cilfynydd, Glyncoch, Graig, Hawthorn, Pontypridd Town, 'Rhondda', Rhydyfelin Central/Ilan, Trallwng (Tallwn) og Treforest. Byen faller hovedsakelig innenfor Senedd og Storbritannias parlamentariske valgkrets med samme navn, selv om avdelingene Cilfynydd og Glyncoch faller innenfor Cynon Valley Senedd valgkrets og Cynon Valley britiske parlamentariske valgkrets. Denne endringen gjaldt for valget til nasjonalforsamling i Wales for 2007 og for det britiske parlamentsvalget i 2010. «The Parliamentary Constituencies and Assembly Electoral Regions (Wales) Order 2006, Schedule 1», Legislation.gov.uk.

 Historie 
 Etymologi 

Stedsnavnet Pontypridd er avledet fra «Pont y tŷ pridd», walisisk for «broen ved jordhuset», og refererer til gangbro som en gang strakte seg over over elven Taff på dette punktet.

 Den gammel bro 

Pontypridd er kjent for sin gamle bro (Old Bridge), en steinkonstruksjon over elven Taff, bygget i 1756 av William Edwards. Dette var Edwards’ fjerde forsøk, og på tidspunktet for byggingen var den verdens lengste steinbuebro med ett spenn. «Pontypridd Bridge», Rhondda Cynon Taf County Borough Council. Arkivert fra  17. juli 2009. Broen rager 11 meter over elvenivået og danner et perfekt segment av en sirkel med en korde på 43 meter. Bemerkelsesverdige trekk er de tre hullene med ulik diameter gjennom hver ende av broen, hvis formål er å redusere vekten. Etter ferdigstillelsen ble det snart reist spørsmål om broens nytteverdi, da den bratte konstruksjonen gjorde det vanskelig å få hester og kjerrer over. Som et resultat ble en ny bro, Victoria Bridge, betalt av offentlig innsamling, bygget ved siden av den gamle i 1857. Pontypridd var kjent som Newbridge fra kort tid etter byggingen av den gamle broen og fram til 1860-tallet.«The History of the Old Bridge», Rhondda Cynon Taf County Borough Council. Arkivert fra originalen 24. februar 2014. Den gamle broen er nå et vernet monument.«Pontypridd Bridge, Pontypridd», British Listed Buildings.Cadw: «Pontypridd Bridge (Grade I) (13497)», National Historic Assets of Wales.

Representasjoner av Old Bridge kan sees i lokale heraldiske og kommunale brevpapir, herunder også logoen eller våpenskjoldet til Pontypridd Rugby Football Club, Pontypridd Football Club og Cilfynydd Rugby Football Club.«A quick guide Introduction», Ponty Rugby Ltd.

 Kull- og jernindustri 
Pontypridds historie er knyttet til kull- og jernindustrien. Før utviklingen av disse var Pontypridd en landsby med noen få gårder, og landsbyen Treforest sørøst for Pontypridd ble i utgangspunktet den viktigste urbane bosetningen i området. Beliggende ved krysset mellom tre daler, ble det et viktig sted for transport av kull fra Rhondda og jern fra Merthyr Tydfil, først via Glamorganshire-kanalen og senere via jernbanen Taff Vale Railway til havnene i Cardiff, Barry og Newport. Dens rolle i kulltransporten førte til en forlenget jernbaneplattformen, som antas å ha vært den lengste i verden i sin storhetstid. Williams, Huw (1981): Pontypridd: Essays on the History of an Industrial Community. University College, Department of Extra-Mural Studies. Pontypridd var i andre halvdel av 1800-tallet en bikube av industri, en gang kalt «Det ville vesten». Ellis, Lucy (2009): Tom Jones Close Up. ISBN 978-0857121073History of Pontypridd, Pontypridd Town Council 

Det var en rekke kullgruver i selve Pontypridd-området, rundt femten. I tillegg til dyp gruvedrift var det mange kullnivåer og prøvesjakter som ble gravd inn i åssidene med utsikt over byen fra Cilfynydd, Graig, Graigwen og Hafod. Albion-gruven (Albion Colliery) i landsbyen Cilfynydd, 1,6 km fra byen Pontypridd, opplevde i 1894 en av de verste eksplosjonene i kullfeltet i Sør-Wales, med 290 kullgruvearbeidere som døde.«Albion Colliery explosion», BBC Wales. Det ble forårsaket av antennelse av kullstøv etter en eksplosjon av gruvegass, og resulterte i dødsfallene til 290 menn og gutter. Den yngste var 13 år og den eldste 60, hvor gjennomsnittsalderen var 28 år. Av 125 hester benyttet overleve to.«Pontypridd, Glamorganshire. 23rd. June 1894» (PDF). The Albion. Arkivert fra originalen (PDF) 13. juni 2010.

 Jern og stål 
Andre betydelig industrier i Pontypridd var Brown Lenox/Newbridge Chain & Anchor Works sørøst for byen, og Crawshay's Forest Iron, Steel & Tin Plate Works og Taff Vale Iron Works, begge i Treforest nær det som nå ligger University of South Wales.Wilkins, Charles (1903): The History of the Iron, Steel, Tinplate, and other trades of Wales (PDF), god for bakgrunn om enn ikke oppdatert.

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 «Albion Colliery: The forgotten mining disaster», BBC 2. september 2016
 «History of Pontypridd», tidslinje
 «The Lost Names of Pontypridd», Rcahmw.gov.uk

Kategori:Byer i Rhondda Cynon Taf
Kategori:Brecon Beacons