Kjeld Stub

Kjeld Stub (1607–1663) var en dansk prest og militær offiser.

Liv og virke
 Bakgrunn 
Kjeld Stub var sønn av presten Laurids Stub, og var født i Varberg i Halland, som den gangen var en dansk provins. Han gikk i skole i Landskrona og Slagelse. Deretter gikk han ut av Københavns Skole i 1626. 

Offiser og lærer
Etter han utenlands, tok keiserlig krigstjeneste i Brabant, og avanserte til ingeniørkaptein, men vendte hjem 1631 og ble øverste hører ved Københavns Skole. Etter et par år dro han igjen utenlands, til Nederlandene og Frankrike, nå som informator (huslærer) for den norske adelsmann Gunde Langes barn og dessuten understøttet av Ove Gjedde. I 1632 finnes han innskrevet ved universitetet i Leiden som «stud. math.»

Etter å ha gjort enda en reise, som informator for stattholder Christoffer Urnes barn, tok han 1635 magistergraden i København. 

Prest, ... og militær
Samme år, i 1635, ble han utnevnt til sogneprest i Christiania. Etter 6 år byttet han embete med sognepresten i Ullensaker, Trugels Nielsen, etter å ha kommet i strid med borgermester Lauritz Ruus.

Da krigen (Hannibalsfeiden) med Sverige brøt ut, fikk man bruk for Stubs militære erfaring. Hannibal Sehested oppsøkte ham straks ved krigens begynnelse i januar 1644 på Ullensaker prestegård. Under krigen holdt han tittel av stattholderens «Kammerraad». Han virket særlig som ingeniør, som ved anlegget av en større skanse ved Eidskog kirke. Han hadde også ansvaret for grensebevoktningen. 

Etter krigen vendte Stub tilbake til sitt prestekall og ble 1647 prost over Øvre Romerike og Solør.

Han var gift første gang med Karen Glostrup (død 1641), datter av biskopen i Christiania, annen gang med Gunhild Andersdatter, og tredje gang med Maren Michaelsdatter. Han var svigerfar til Colbjørn Torstensen Arneberg.

Publisist og utgiver
Det er allment antatt at Kjeld Stub må ha vært den anonyme utgiver av Aggershusiske acters første quartaels summariske beskriffelse paa nerverende aar 1644 flitteligen samlet oc forfattet, som regnes som det første forsøk på å etablere en periodisk presse i Norge.Olav Myhre 1944: Svunne tiders sensasjoner. Streiftog gjennem norsk pressehistorie. Oslo: Jacob Dybads forlag, s. 76.

 Bortgang og ettermæle 
Kjeld Stub døde på prekestolen første påskedag 1663, under prekenen.

Flere gater og veier i Norge er oppkalt etter Kjeld Stub, deriblant:

 Kjeld Stubs gate i Oslo sentrum
 Kjeld Stubs gate (Larvik)
 Kjeld Stubs veg (Jessheim)

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Kjeld Stub i Norsk biografisk leksikon

Kategori:Danske lutherske prester
Kategori:Norske lutherske prester
Kategori:Personer fra Landskrona
Kategori:Personer fra Varberg
Kategori:Undertegnere av Enevoldsarveregjeringsakten
Kategori:Alumni fra Københavns Universitet
Kategori:Fødsler i 1607
Kategori:Dødsfall i 1663