Åsta Holth

Åsta Paavolainen Holth Vestlien (født 13. februar 1904 på Svullrya i Grue i Solør, død 16. mars 1999 i Kongsvinger) var en norsk forfatter, kjent for flere romaner om folket sitt, skogfinner, som innvandret til Finnskogen.

Liv og virke
 Bakgrunn
Hun var oppvokst på finnetorpet Sør-Revholt (derav etternavnet), og ble gift med Per Vestlien, bror av forfatteren Martin Vestlien. Av utdannelse tok hun hagebruksskole og kunst- og håndverk.

Forfatterinne
Hun var tidlig aktiv skribent for teater med I Luråsen (Noregs Ungdomslag, 1929), Gurigjenta (1931), Byjåla (Noregs Boklag, 1934) og Vegen fram (Arbeiderteatret, 1935).

I 1938 var hun en av bidragsyterne i antologien Våre beste, som ble utgitt til støtte for de to organisasjonene Illustrert presses forfattere og Yrkestegnernes forening.  Hun bidro med novellen «Porkalafela», og stod oppført med forfatternavnet Åsta Paavolainen Holth.

Hennes egentlige bokdebut var fortellingene fra hjemplassen, Gamle bygdevegen: Finnskogfortellinger (novellesamling, Rosén forlag, 1944), etterfulgt av diktsamlingen Porkkala-fela (Aschehoug, 1946).  Deretter utkom trilogien om farsslekta (Gyldendal), Paal Hendrikson Tyyskiäinen og hans kone Kerttei;
Kornet og freden (1953), Steinen blømer (1963) og Kapellet (1967), også utgitt igjen som Finnskogtrilogien (2002).

Hennes morsslekt (Plate) er beskrevet i en trilogi (Gyldendal): Guldsmeden (1958), om Berendt Plate, Presten (1971) om sogneprest Johan Plate i Enebakk og
Johannes (1975) om Johannes Gjedtjernet. I 1979 utga Åsta Holths sin selvbiografi Piga. 

Novellesamlingen Nådens år utkom i 1982, deretter kom Fattigmanns kokebok (1985) og sivilisasjonskritikken Volva (1987). Hennes siste bok var Den blå hesten (Solør-forlaget, 2000) om kvinnefrigjøring. Flere av bøkene er oversatt, blant annet til russisk.

Politisk var Holth Vestlien medlem i Norges Kommunistiske Parti og motstander av NATO og EU.  Hun var en tid president i Republikken Finnskogen.  Hennes liv er beskrevet i Sven R. Gjems' Åsta i våre hjerter (Finnetunet museum/Norsk Skogfinsk museum, 2003).

Randi Brenden har skrevet en artikkel i Norsk biografisk leksikon, basert på hennes egen doktoravhandling (2004).  I 1995 ble hun hedret med en byste av kunstner Skule Vaksvik.

Hun står bak dagens Finnskogsbunad.Åsta Holth  Piga. Selvbiografi, Oslo 1979 side 144-45 «Eg har ikkje dikta noen bunad, eg har leita opp den som har vori,.» ... «fotografier av Nils Keyland» ... ««Spising av nävgröt och flesk» hette fotoet»Fotografi av Nils Keyland. :Spisning av nävgröt och stekt fläsk i en värmländsk-finsk rökstuga. Grötbitarna doppas i fläskpannan, och för varje munsbit gröt bites ett stycke av fläsket, som hålles i andra handen. Bakom pannan står grötkoppen och längst bak på bordet ett svarvat träfat med mjölk att njuta till efterrätt. Digitalmuseum.se.

 Åsta Holth-museet 

En egen permanent utstilling kalt Åsta Holth-museet ble åpnet 10. juli 2004. Ved åpningen holdt Finlands ambassadør til Norge en tale  der han fremhevet Åsta Holths innsats for Finnskogen og skogfinsk kultur. Åsta Holth-museet drives av Norsk Skogfinsk Museum, og er åpent for publikum om sommeren.

 Utmerkelser 
 Kongens fortjenstmedalje i gull
 Sunnmørsprisen 1955, for Kornet og Freden
 Melsom-prisen 1956
 Gyldendals legat 1963
 Språklig samlings litteraturpris 1964, 
 Doblougprisen 1977
 Norsk-finsk kulturpris 1992.
 Hedmark fylkeskommunes kulturpris, 1995
 Ridder av 1. klasse av Finlands løves orden, 1994Landet rundt, NTBtekst 27. juli 1994.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Finlands ambassadør til Norge - tale 10. juli 2004
  Åsta Holth  hos Gyldendal Norsk Forlag
 Digitaliserte bøker av Holth i Nasjonalbiblioteket.

Kategori:Norske romanforfattere
Kategori:Kongens fortjenstmedalje i gull
Kategori:Finlands løves orden
Kategori:Vinnere av Gyldendals legat
Kategori:Vinnere av Doblougprisen
Kategori:Personer fra Grue kommune
Kategori:Finnekulturen
Kategori:Fødsler i 1904
Kategori:Dødsfall i 1999