Maastricht-traktaten

miniatyr|EU bygget fra 1993 til 2007 (Lisboa-traktaten) på de tre søyler: Det europeiske fellesskap, den felles utenriks- og sikkerhetspolitikk og det politi- og strafferettslige samarbeidet.
miniatyr|Maastricht-traktaten utstilt i Regensburg.
Maastricht-traktaten, fra 1992 også kalt EU-traktaten, omdannet EF til EU. Det dreier seg om et avtaleverk som blant annet inneholdt Traktaten om den europeiske union i den opprinnelige form.

Traktaten organiserte EU som et samarbeid bygget på «tre søyler». De første søylen var for det europeiske fellesskapet, som allerede var påbegynt ved Roma-traktaten. 

Den andre søylen var et nytt samarbeid om utenriks- og sikkerhetspolitikken, og den tredje et nytt politi- og strafferettslig samarbeid.

I Maastricht-traktaten ble det dessuten avtalt en kjøreplan for oppstarten av Den økonomiske og monetære union. Europaparlamentet fikk utvidet myndighet, og unionsborgerskapet ble innført. Unionsborgerne kunne fritt bo i andre land enn sitt eget, og dessuten stemme i det landet de oppholdt seg. 

 Opptakten til ny traktat 
Den europeiske enhetsakt fra 1987 forutsatte en økonomisk union. Det europeiske råd ga i 1988 president i Europakommisjonen Jaques Delors i oppdrag å utarbeide forslag til en valutaunion. Etter ti måneder meldte Delors tilbake at dannelsen av en økonomisk union ikke kunne gjøres uten en ny traktat. 

Murens fall i 1989 medførte ytterligere behov for å styrke det daværende EF. I 1990 ga Det europeiske råd Europakommisjonen i oppdrag å forberede også en politisk union. Den økonomiske og den politiske union ble deretter drøftet mellom medlemslandene i to separate fortløpende regjeringskonferanser.

I desember 1990 traff Det europeiske råd under et møte i Maastricht, beslutningen om en ny traktat. Traktaten ble undertegnet 28. februar 1992 og trådte i kraft 1. november 1993.

 Nydannelser i Maastricht-traktaten 

 EUs tre søyler 
EU skulle etter Maastricht-traktaten være en overbygning på tre «søyler». Den første søylen ble kalt Det europeiske fellesskap. Dette var påbegynt ved Roma-traktaten og ble nå videreutviklet. I denne delen etableres Den europeiske union.

Den andre søylen var det justis- og strafferettslige samarbeidet. Gjennom dette samarbeidet skulle justis- og innenriksministrene samarbeide om asylpolitikk, grenskontroll, innvandringspolitkk, narkotikabekjempelse  og bekjempelse av internasjonal kriminalitet og terrorisme.

Den tredje søylen var den felles utenriks- og sikkerhetspolitikk. Gjennom denne skulle landene bedre forfølge sine felles internasjonale interesser og løse kriser raskere enn før.

 Kjøreplan for Den økonomiske og monetære union 
Maastricht-traktaten inneholdt en kjøreplan for oppstart av en økonomisk og monetær union (ØMU) i EU. ØMU skulle omfatte en felles valuta (euro). I  konvergenskriteriene fremgikk vilkårene for et medlemsland til å bli medlem av ØMU.

Traktaten forutsatte opprettelse av et felles system av sentralbanker, og sentralt i dette systemet sto opprettelsen av Den europeiske sentralbank.

 Frihet til reise og opphold 
Europaparlamentet som er EUs eneste direkte folkevalgte organ, fikk utvidet myndighet. Parlamentet kunne nå med absolutt flertall enten avslå eller endre forordninger. Oppnevnelse av medlemmer av Europakommisjonen ble gyldige først når oppnevnelsen var bekreftet av parlamentet.

Mastricht-traktaten innførte unionsborgerskapet. Unionsborgernes opphold i et annet land enn der de selv var statsborgere, ble tillatt også når de ikke hadde arbeid i nabolandet. Endelig kunne unionsborgerne delta i kommunalvalg og valg til Europaparlamentet i det landet de oppholdt seg.

Med den utvidede frihet for unionsborgerne til reise og opphold i medlemsland, fulgte også en forsterket ytre grense for EU. Dette ble fulgt opp i 1995 ved ikrafttredelsen av Schengenkonvensjonen i 1995.

 Folkeavstemninger i Frankrike og Danmark 
Folkeavstemningen i Frankrike i 1992 støttet Maastricht-traktaten. Derimot forkastet Danmark traktaten ved sin folkeavstemning 2. juni samme år. Edinburgh-avtalen som ble inngått i desember 1992, ga Danmark rett til å ta forbehold om blant annet eurosamarbeidet. Da det i 1993 ble holdt ny folkeavstemning i Danmark om Maastricht-traktaten, viste den flertall for traktaten.

 Den europeiske unions historie 

 Referanser 

Eksterne lenker
  Originalversjon av Maastricht-traktaten i fulltekst 
  Gjeldende versjon av Maastricht-traktaten i fulltekst

Maastricht-traktaten
Kategori:Internasjonale avtaler
Kategori:Traktater av 1992
Kategori:1992 i Nederland