Liste over tapte palisadekirker, stolpekirker og stavkirker

Eksisterende stavkirker har egen artikkel: Liste over stavkirker i Norge
Hovedartikkel om emnet, se Stavkirke

Liste over tapte palisadekirker, stolpekirker, stavkirker og tilhørende utgravninger i Nord-Europa. Listen omfatter kirkebygninger som av ulike grunner er borte, herunder riving og brann, men som er kjent gjennom historiske kilder eller arkeologiske spor. Listen er ikke komplett og utvides etterhvert som nye opplysninger om gamle kirker kommer til.

Bakgrunn
I middelalderen var det antakelig over 1000 stavkirker i Norge (noen mener det kan ha vært så mange som opp mot 2000Ola Storsletten: En arv i tre. De norske stavkirkene, Oslo: Aschehoug, 1993, s.24. ISBN 82-03-22006-1. kirker), men de fleste forsvant i perioden 1350–1650, trolig som følge av endrede behov etter Svartedauen og reformasjonen. I to hundre år etter Svartdauden ble det praktisk talt ikke bygget nye kirker. Omkring 900 av Norges 1200 kirker i mellomalderen var med stavkonstruksjon, resten var i stein. Samtlige trekirker ble før reformashjonen oppført i stavkonstruksjon, ingen i av laftet tømmer (med to uvesentlige unntak).Dietrichson, Lorentz (1892):De norske stavkirker. Studier over deres system, oprindelse og historiske udvikling. Kristiania: Cammermeyer, s.35. Etter reformasjonen i 1536 ble det i lang tid ikke oppført nye kirker i Norge, og da det igjen ble aktuelt med nye kirkebygg av tre ble de bygd i tømmer med lafteteknikk.Anker, Peter (1997): Stavkirkene: deres egenart og historie. Cappelens kunstfaglige bibliotek. Oslo: Cappelen. For eksempel ble stavkirkene på indre Sunnmøre i løpet av 1700-tallet erstattet av tømmerkirker: Norddal kyrkje, Sunnylven kyrkje, Stordal gamle kyrkje og Stranda kyrkje. Et kart over de 322 stavkirkene som var kjent i 1800 viser at det fantes mest stavkirker i de tynnest befolkede områdene, mens det er mest steinkirker i byene, på flatbygdene (Østlandet og Trøndelag), langs kysten og i de største kirkesogn i fjordene på Vestlandet. Det var mest stavkirker i fjelldalene og skogsbygdene, og i fiskevær på øyene og mindre fjordarmer. Der soknekirkene var i stein, kunne annekset være stavkirke. For eksempel er hovedkirken i Aurland (Vangen kirke) i stein, mens det er stavkirke i Undredal og det var trolig stavkirke i Flåm.

I løpet av sommermånedene 1853-1855 besøkte Georg Andreas Bull 20 stavkirker (samt 13 steinkirker) som han tegnet og målte opp.

Stolpekirker (Stavkirkene) i Norge
I Norge finnes det bare arkeologiske spor etter det som antas å ha vært stolpekirker. Sporene er ofte i form av stolpehull i jorden under eksisterende bygg (i noen tilfeller tapte bygg). Stolpekirker ble oppført til omkring år 1100, etter dette ble trolig alle trekirker oppført i stavkonstruksjon. Materialer fra stolpekirkene kan ha vært gjenbrukt i etterfølgende stavkirker. Jensenius oppgir følgende spor etter antatte stolpekirker i tilknytning til eksisterende (eller tapte) kirker:
 Urnes - spor etter en eller to bygninger før eksisterende stavkirke
 Kinsarvik - stolpehull fra trebygning innenfor eksisterende steinkirke (steinkirken fra 1100-tallet)
 Øvre Eiker - rester av stolper fra eldre bygning i steinkirken
 Oslo (middelalderbyen) - spor av eldre trebygning innenfor Mariakirkens ruiner
 Kaupanger - stolpehull etter to eldre kirker under stavkirken (stavkirken fra 1100-tallet)
 Eidskog - stolpehull under gulvet i Eidskog kirke
 Mære - stolpehull etter tre eldre bygninger (hvorav den eldste fra år 400-600) under steinkirken oppført 1184 eller senere
 Lom - stolpehull og rester av treverk fra eldre bygning under Lom stavkirke (stavkirken fra 1158 eller senere)
 Høre - spor etter en rekke stolpehull under Høre stavkirke (stavkirken fra 1179 eller senere)
 Uvdal - to stolpehull under gulvet i Uvdal stavkirke
 Ringebu - flere stolpehull under og orientert som Ringebu stavkirke 
 Bø i Telemark
 Torpo - utskåret planke under Torpo stavkirke skriver seg fra en eldre som kan ha stått der
 Hemsedal - spor etter eldre bygg der Hemsedal stavkirke ble revet i 1882
 Eidsvoll - spor etter eldre bygning under Eidsvoll kirke

 Tapte stavkirker i Norge
Etter fylke med år for riving eller tap.

Akershus
 Navn, sted  oppført år  nedrevet/tapt  merknad  Bjørke («Bjarka Michaels K. a Vestþorpi») 1330  1696 Oppført omkring 1330 (eller før), erstattet av tømmerkirke i 1696 på samme tomt«Norges kirker» om Bjørke kirke  Feiring («Fegringar»)  1335 1693 Oppført før 1335, revet og i 1693 erstattet av tømmerkirke som ble erstattet av nåværende Feiring kirke«Norges kirker» om Feiring kirke Hof i Fet («Hofs K. i Fit») 1396  1580  Oppført før 1396, erstattet av tømmerkirke omkring 1580, tømmerkirken brant i 1682 (Dietrichson mente det var stavkirken som brant i 1682), nåværende Fet kirke omtrent på samme sted«Norges kirker» om Fet kirke Hurdal («Hurđardals Margareta K.»)14001600 oppført før 1400, stavkirken ble del for del bygget om med tømmerkonstruksjon slik at i løpet av 1600-tallet var all stavkonstruksjon erstattet«Norges kirker» om Hurdal kirke Imshaug stavkirke, i Sørum ved Glomma«Norges kirker» om Imshaug kirkested    

Oslo
 «Mariakirken 1», spor etter stolpekirke innenfor murene av den senere steinkirken.Magnell, Steinar (2009): De første kirkene i Norge. Kirkebygging og kirkebygger før 1100-tallet. Masteroppgave, UiO.

Østfold
 Navn, sted Oppført år Tapt år Merknad Heli («Helini»), Spydeberg før 1383 1661 Trolig stavkirke oppført i middelalderen (før 1383 skriver Dietrichson), revet og tømmerkirke oppført i 1661,«Norges kirker» om Heli kirke ny tømmerkirke oppført i 1861 den brant i 1996 (Dietrichson skriver at det var stavkirken som ble revet i 1861). Holleby kapell, Sarpsborg middelalder sent 1500-tall Trolig stavkirke, ute av bruk/nedlagt på slutten av 1500-tallet (Dietrichson skriver 1568), ny kirke 1920. Hen kirke, Eidsberg  middelalder  Ute av bruk ca. 1400. Nøyaktig lokalisering er ikke kjent.«Norges kirker» om Hen kirkested Hærland kirke («Heruland kirkja»), Eidsberg før 1366 1600-tallet Revet på midten av 1600-tallet, Dietrichson oppgir ca. 1718 som rivningsår.Rømskog («Rymskog»)Nevnt 1369 1799Stavbygget skip ble i 1799 erstattet med tømmerkonstruksjon, denne utgjør nå en del av Rømskog kirke.«Norges kirker» om Rømskog kirke Båstad («Bođstađa»), Trøgstad før 13641600-tallet Erstattet(?) av tømmerkirke (nevnt på 1600-tallet) som ble revet i 1860 da dagens Båstad kirke ble reist.«Norges kirker» om Båstad kirke

Vestfold
 Navn, sted Oppført år Tapt år MerknadHillestad («Hildistađa Margareta»), Holmestrand ?  revet før 1724  laftebygg oppført i 1724 Hvarnes i Larvik  ? revet etter 1666 Svarstad («Svarfastađa Olafs K. i Lagardal»), Lardal?  revet omkring 1657  laftebygg oppført i 1657Tjølling, «Istra Cap.»?  brent under Syvårskrigen ca 1570 mulig stavkirke

Hedmark
 Navn/sted Oppført år Tapt år MerknadBerg kirke, Nes før 1345  ?  øde ved Jens Nilssøns visitas.Berg kirke, Ringsaker før 1330  ?  øde ved Jens Nilssøns visitas. Brøttum  ca. 1411 1629Stavkirke avløst av ny stavkirke ca. 1411, avløst av tømmerkirke 1629 Eidskog kirkeBrannrester funnet av en tidlig stolpekirke som ble erstattet av en stavkirke på 1200-tallet    ?  ?Gjølstad stavkirke, Ringsakerfør 1397 før 1600? omtalt 1397, ut av bruk ca. 1600?Grue i Solør1100-12001822Eldste del av kirken som brant i 1822 kan ha vært en stavkirke. Hamar, «St. Jørgens Kirke paa Hamar»? revet før 1550Hof stavkirke?revet 1861 «Hamlustađa», Hommelstad i Vangfør 1383  nedfalt 1705Sannsynlig stavkirke på Kjørkejordet, anneks til Vang i 1590-årene, falt sammen 1705Mikaelskirken, også kalt Aas, Kirkeby i Vang ?  ? Av Dietrichson ramset opp som en av mange mulige stavkirker i området.Skattum i Vang? før 1590? Mulig stavkirke. Dietrichson siterer påstand om at den var et av de «mange Træcapeller» omtalt i Vang. Ikke omtalt hos Nilssøn (1590-årene).Ullern i Sør-Odal?1600-tallet Første kirke antas å ha vært en stavkirke, avløst av trekirke på 1600-talletValum i Vang? ?  Visstnok trekapell, jf. Skattum. Omtalt som øde av Jens Nilssøn.Mariakirken i Våler? 1806 avløst av laftet korskirke i 1806Åsnes stavkirke ?revet på 1500-tallet Dietrichson skriver «f. 1776?»

Oppland
 Alstad stavkirke, Østre Toten, nedlagt på slutten av 1500-tallet
 Andvord i Lom: Stavkirke ute av bruk ca. 1430
 Aurdal stavkirkeAurdal stavkirke , Nord-Aurdal, oppført før 1327, revet 1735
 Bagn stavkirkeDet er noe diskusjon om kirken var selvstendig sognekirke eller annekskirke, men i et diplom fra 1375 omtales «Bagns kirkiu sookn a Waldræs», L. Hess Bing, Beskrivelse over Kongeriget Norge, Kbh. 1796.Kirken er i en kilde antatt revet i 1700  mens en annen angir at den stod i 1796, jf. Norges kirker.Portalen finnes i København, Hauglid Norges stavkirker, E.B. Hohler, Norwegian Stave Church Sculpture, Vol. I-II, s. 231 f. (Ulekjørka), Sør-Aurdal, oppført før 1375, revet i tidsrommet 1700-1800
Bruflat i Etnedal forfalt og sammenrast etter Svartedauden
 Bilden kirke, Gran, sannsynlgvis en stavkirke, ute av bruk på siste halvdel av 1500-tallet
 Biri stavkirke, avløst av laftet korskirke 1777
 Bjølstad stavkirke, tidligere ved Bjølstad gård, rester ved Heidal kirke
 Bjørge stavkirke, Gran, ute av bruk på siste halvdel av 1500-tallet
 Bleken stavkirke, Rudsbygd, nedlagt 1663
 Bråstad stavkirke, avløst av tømmerkirke 1663
 Bø stavkirke, Ruste nær Vinstra, ifølge Dietrichson nedlagt kort etter Jens Nilssøns død
 Bødalen stavkirke, Vestre Gausdal, før 1150, avløst av ny trekirke 1665
 Dovre («Dofra»/«Dofrum») stavkirke, oppført før 1407, revet før 1740 (Dietrichson skriver ikke at det var stavkirke)
 Dvergsten kapell, stavkirke ved Dvergsten gård i Gran, ute av bruk på slutten av 1500-tallet
 Stavkirke på Dyste ved Kolbu, Østre Toten. Muligens avløst av tømmerkirke relativt langt tilbake i tid. Denne skal ha stått og forfalt i lang tid før den ble revet.
 Fjeld kirke, den gang i Hoff sogn,  Nordlihøgda på Østre Toten. Muligens en stavkirke bygd på 1200-tallet. Nevnt siste gang i 1596. Skal ha brent ned på 1600-tallet.
 Fluberg stavkirke, revet da dagens Fluberg kirke ble oppført 1 km unnaDietrichson (1892), s. 498. For øvrig:  
 Fyrstro eller Fystro stavkirke i Vestre Slidre, ute av bruk ca. 1730, utbedret, men revet da ny Røn kirke ble oppført 1748
 Fåberg stavkirke, revet ca. 1727
 Garmo, trolig stolpekirke oppført 1021, erstattet av Garmo stavkirke på 1200-tallet
 Grinaker stavkirke, revet 1866
 Horgen stavkirke, Gran, ute av bruk på siste halvdel av 1500-tallet
 Hove stavkirke, Skjåk. Muligens oppført rundt 1200. Ifølge Schøning nedlagt ca. 1750 og revet 1752.
 Hunn (eller Hund) stavkirke, omtrent der Gamle Hunn kirke sto, avløst av tømmerkirke i 1664
Hausåker stavkirke Vestre Slidre
 Kinn kirke, Aust-Torpa, antatt stavkirke viet til St. Andreas. Revet på 1800-tallet da kirkeinnsatsen i Torpa ble konsentrert om Åmot kirke.
 Kirkerud: Mulig stavkirke på Kjerkehaugen i Snertingdal. Tradisjon om denne vist til ved søknad om oppføring av ny kirke 1694 (innviet 1703). Kirkested senere flyttet til Nykirke.
 Kjos kirke, Gran, trolig en stavkirke, ute av bruk på siste halvdel av 1500-tallet
 Kvam stavkirke, Nord-Fron, utvidet til korskirke på 1600-tallet, nedrevet cirka 1775 avløst av tømmerkirke 1778
 Lesja stavkirke, eller Hofs kirke, avløst av dagens Lesja kirke 1749 og revet 
 Lillehammer stavkirke, avløst av tømmerkirke i 1733
 Listadkirken i Sør-Fron, Frons gamle hovedkirke og forgjenger til dagens Sør-Fron kirke, var en stavkirke på gården Øvre Listad til 1617. I 1617 ble det oppført kirke i reisverk på Listad ved Hundorp eller stavkirken ble bygget om til korskirke. Denne ble revet da Sør-Fron kirke ble oppført i 1790. Ifølge Lorentz Dietrichson ble stavkirken på Listad (Hlidsstaðum) omtalt i år 1270.
 Nordsinni, Nordre Land: Middelalderkirken på Haugner, avløst av ny  kirke 1758.
 Rogne, trolig revet i 1780
 Romundgard i Sel: Sels eldste kirke antas å ha vært en stavkirke viet til Olav den hellige. Avløst av ny kirke 1628.
 Sandbu stavkirke i Vågå siste gang nevnt 1503
 St. Thomaskirken på Filefjell, trolig oppført omkring 1200 som stavkirke, revet 1808. Ny kirke 1971 omtrent på samme sted, men ikke som stavkirkeNorges kirker
 Seegård stavkirke, Snertingdal: Stavkirke med svalgang, nybygd kor i stavverk 1617 og tilsv. sakristi 1652; avløst av laftekirke 1781
 Sel, trolig stavkirke, på Romundgard i Nord-Sel, avløst av tømmerkirke (?) 1628. Kirkested flyttet til Selsverket 1742.
 Skjåk: To antatte stavkirker på Nigard Skjåk: Oppr. kirke avløst av stavkirke flyttet fra Andvord i Lom ca. 1430; denne avløst av laftekirke 1631
 Skrautvål: Stavkirke på Åbolsjordet, ca. 300 meter sør for nåværende kirke, revet ca. 1785 da denne ble oppført
 Skåden stavkirke, Øyer. Kanskje fra 1100-tallet, trolig nedlagt tidlig på 1400-tallet.
 Svatsum stavkirke, Vestre Gausdal, tidlig 1300-tall?, revet 1726 avløst av tømret kirke 1726
 Svenes stavkirkeDen maa være nedtaget mellom 1675 og 1735 – Dietrichson, L., De norske Stavkirker, Kristiania 1892, forgjenger for Strand kirke
 Sødorp stavkirke nedrevet 1763 (Gerhard Schøning skrev i 1775 at på Rolstad i Sør-Fron kunne man fortsatt se trestolpene eller plankene som hadde dannet en drageportal fra 1100-1200-tallet, trolig på et gårdskapell).
 Sørhus stavkirke i Nord-Aurdal, forfalt og sammenrast ca. 1740
 Stavkirke i Vardal, ofte kalt Haugskirka, oppført ca. 1150–1250, avløst av ny kirke 1727
 Vågå stavkirkeKraftig ombygget i 1620-åra, Vågå i Gudbrandsdal
Volbu Stavkirke Øystre Slidre Revet 1831.
 Østsinni, Nordre Land: Middelalderkirken antas å ha vært en stavkirke, avløst av ny kirke 1743.
 Øyar stavkirke, der Øyjar kapell står i dag, revet 1747 og sognet slått sammen med Fyrstro
 Øyer stavkirke på Orrestad, brant 25. juli 1722, tømret korskirke innviet 1725
 Mikaelskirken, Ås, Vestre Toten: Stavkirke avløst av ny kirke ca. 1670

Buskerud
 Eggedal stavkirke, på gården Hovland, også kalt Hovland kirke, revet 1881Norges kirker: Eggedal lest på nett 24.febr 2013.
 Flå stavkirke, revet 1859
 Hemsedal stavkirkeVestportalen og mesteparten av sørportalen oppbevares ved Oldsaksamlingen. Det er også funnet spor etter en tidligere stolpekirke på kirketuften   ., revet 1882
 Hol gamle kirke, opprinnelig stavbygning fra middelalderen, utvidet og ombygget i laftekonstruksjon (1600-1700-tallet), nå små rester av stavkirken
 Holmen stavkirke (Sigdal), revet 1855
 Kamperstadt kapell, et middelalders stavkapell i Lyngdal (Numedal) trolig revet sent i 1690-årene, nevnt i 1595 i JN 358
 Komnes stavkirke («Kaupmannaness»), revet 1881
 Lunder stavkirke, Sokna, revet ca. 1750-tallet
 Nes stavkirke (Hallingdal)Kirken ble malt av I. C. Dahl, Nes i Buskerud, revet 1864
 Nykirke i Modum («Nyja K. a Mođheimi»), oppført omkring 1300 (før 1334 ifølge Dietrichson), utvidet og reparert med laftekonstruksjon inntil alle rester av stavkirken var borte i 1692
 Olberg stavkirke, omfattende reparasjoner omkring 1673, revet 1859 da ny kirke ble oppført rett ved
 Snarum stavkirke, sto nær dagens kirke, erstattet av laftebygg i 1702
 Svene, trolig stavkirke fra middelalderen, erstattet av laftebygg i 1738
 Tuft stavkirke, fra omkring 1200, revet 1880 da ny kirke ble oppførtDietrichson, Lorentz (1892): De norske stavkirker. Studier over deres system, oprindelse og historiske udvikling. Kristiania: Cammermeyer, s.363.
 Veggli stavkirke, revet 1861
 Viker stavkirke, Ådal, revet ca. 1697
 Ål stavkirke, Ål i Buskerud, revet 1880 – det malte kortaket fra 1400-tallet oppbevares ved Oldsaksamlingen

Telemark
 Atrå stavkirke, oppført sent 1100-tall, revet 1839
 Bø stolpekirke
 Dal stavkirke
 Fen stavkirke
 Frøystul stavkirke
 Gransherad stavkirke, revet 1849
 Gåra stavkirke, revet 1850
 Hakastein kirke, Skien – spor etter stolpekirke fra 1000-tallet
 Heggland stavkirke, revet 1670–71, avløst av tømmerkirke
 Helgen stavkirke
 Hjartdal stavkirke, revet senest 1809
 Kovadøl kapell (St. Laurentius kapell), et lite stavkapell nedlagt før 1590, kulturminneID 84833, deler trolig gjenbrukt som våpenhus ved Seljord kirke
 Lisleherad stavkirke
 Lårdal stavkirke, revet 1684
 Melum stavkirke
 Mo stavkirke
 Mæl stavkirke
 Nesland stavkirke, oppført 1242 (en av de få med eksakt innvielsesdato angitt), revet 1847
 Roholt stavkirke, Vrådal i KviteseidDietrichson, Lorentz (1888): Sammenlignende Fortegnelse over Norges Kirkebygninger i Middelalderen og Nutiden. Kristiania: Malling., revet cirka 1685
 Sannidal stavkirke
 Sauland stavkirke, revet 1860
 Skafså stavkirke, revet cirka 1830
 Solum stavkirke
 Tuddal stavkirke
 Veum stavkirke, revet senest 1727
 Vinje stavkirke, oppført omkring 1200(?), revet 1796
 Øyfjell stavkirke

Aust-Agder
 Austad stavkirke, Bygland
Austenå, Tovdal. Påvist kirkested, nedlagt en gang før 1620, trolig som følge av svartedauden. Trolig stolpekirke og/eller stavkirke.
Bygland stavkirke, revet 1669
Eide stavkirke, Grimstad
 Evje stavkirke, revet før 1833
Gjøvdal stavkirke, revet 1500-tallet
 Hylestad stavkirke, Setesdal, revet 1838 – vestportalen oppbevares ved Oldsaksamlingen
Iveland stavkirke. Omtalt 1426, revet rundt 1500
Nomeland stavkirke, revet 1500-tallet 
Tovdal stavkirke, omtalt 1440.
Vegusdal stavkirke, oppført 1200-tallet
Valle stavkirke, Valle i Setesdal
 Årdal i Bygland, trolig stavkirke nevnt første gang 1327, erstattet av tømmerkirke i 1604

Vest-Agder
 Austad stavkirke, Lyngdal

Rogaland
 Hjelmeland stavkirke, revet før 1866
 Randaberg stavkirke, revet 1848
 Sandeid stavkirke, revet 1814, nevnt i 1311, var av den firesøylede Valdrestypen
 Sauda stavkirke, revet 1866, som en av de siste i Norge
 Vats stavkirke

Hordaland
 Fantoft stavkirke, tidligere Fortun i Sogn, brant ned i 1992
 Fjelberg stavkirke, Kvinnherad, revet ca. 1730
 Granvin stavkirke, revet omkring 1722
 Grindheim stavkirke, revet omkring 1725
 Guddal: antatt stavkirke som var gårdskirke, omtalt i Bergens Kalvskinn
 Holmedal stavkirke, revet mellom 1722 og 1830
 Jondal stavkirkeKirken er referert i 1325, L. Dietrichson, 1892, revet 1725
 Sveio stavkirke, avløst av tømmerkirke 1688Hans-Emil Lidén: Sveio kirke  i «Norges kirker».
 Ulvik stavkirke, revet 1711
 Valestrand stavkirke omtalt 1686, avløst av tømmerkirke 1707
 Varaldsøy stavkirke, revet på 1720-tallet
 Vikøy stavkirke, revet 1839
 Vossevangen, trolig stavkirke før Voss kirke ble oppført i stein 1277
 Øystese stavkirke, revet 1868
 Åkra stavkirke i Kvinnherad, revet rundt 1730

Sogn og Fjordane
 Arnafjord: Stavkirke på Flete (gnr. 53 i Vik), datert til 1100-tallet på grunnlag av bevart dørbeslag.Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Sogn og Fjordane fylke (Riksantikvaren, 2015), s. 49. Kirkested nedlagt 1645.
 Bødal stavkirke
 Eri stavkirke i Lærdal, trolig revet før 1600
 Fortun stavkirke, Luster, oppført før 1323, flyttet 1884 til Fantoft; Fantoft stavkirke i Bergen brant til grunnen i 1992, gjenoppbygd som kopi
 Austrheim kirke (Gloppen) 
 Austrheim kirke nær Kyrkjebø i HøyangerAntatt på generelt grunnlag, jf. Store norske leksikon. Ifølge Jan Brendalsmo hos Riksantikvaren nedlagt på 1600-tallet.
 Fet stavkirke, Luster, trolig fra 1200-tallet,NRKs fylkesleksikon nevnt i «Bergens kalvskinn» før 1340Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Sogn og Fjordane fylke (Riksantikvaren, 2015), s. 118–119.
 Gaupne stavkirke, erstattet av Gaupne gamle kirke (1647) som inneholder materialer fra stavkirken«Norges kirker» om Gaupne gamle kirke
 Gimmestad («Gemlisstađa»), oppført før 1308, revet omkring 1635? Gimmestad gamle kirke oppført i 1692
 Hafslo stavkirke, oppført før 1271, revet 1875
 Innvik kirke, opprinnelig på gården Hilde, flyttet 1580, revet 1822, ny kirke 1824
 Jostedalen stavkirke, oppført før 1323«Norges kirker» om Jostedal kirke
 Loen: Trolig stavkirke fra 1200-tallet til 1600-tallet.
 Nes stavkirke, Luster, oppført før 1323, revet 1836
 Olden, trolig revet da ny kirke ble oppført rundt 1750
 Rikheim stavkirke, Lærdal, oppført før 1360, revet før 1700Dietrichson, L. (1888): Sammenlignende Fortegnelse over Norges Kirkebygninger i Middelalderen og Nutiden. Kristiania: Malling.
 Rinde stavkirke, Feios, revet 1866«Norges kirker» om Feios kirke
 Rygg stavkirke (Ryggjakyrkja), Aurlandsvangen, nevnt 1322, revet omkring 1574, kirkegården brukt til 1806«Norges kirker» om Aurland kirkeOhnstad, Anders (1983): Vangen kyrkje. Jubileumsskrift utgitt i Aurland.
 Stedje stavkirke, revet 1867
 Svanøy, trolig stavkirke, revet 1872, gjenstander oppbevart i Historisk museum Bergen 
 Tønjum stavkirke, ødelagt i storm 1824
 Vangsnes stavkirke, revet 1861«Norges kirker» om Vangsnes kirke
 Årdal stavkirke, revet 1867«Norges kirker» om Årdal kirke

Møre og Romsdal
 Stavkirke på Gossa, Aukra, revet i 1648. 
 Bremsnes stavkirke, Averøy, brent 1768 eller 1769, korskirke i tre fra 1771
 Bud stavkirke, brent 1709
 Døving kapell, trolig stavkirke til 1754
 Eid (Eidsbygda) i Rauma, 1797?
 Frei stavkirke, brent 1766
 Geiranger, ikke ren stavkirke, skipet i stavkonstruksjon, påbygg i tømmer, revet 1742
 Grytten, stavkirke til omkring 1651Helland, Amund (1911): Norges land og folk. Topografisk-statistisk beskrevet. Romsdals amt. Kristiania: Aschehoug
 Hareid, stavkirken brant 1806, erstattet av tømret åttekantkirke.Ekroll, Øystein (2012): Sunnmørskyrkjene - historie, kunst og arkitektur (foto: Per Eide). Bla: Larsnes
 Hjørundfjord stavkirke («Maria K. i Bondal»), oppført før 1325, flyttet 1581, gjenreist etter skred 1735, revet etter 1831 (ca. 1860?), ny Hjørundfjord kirke 1880.
 Hustad stavkirke, brant 1718, ny kirke oppført i 1738Siem, Bjørn M.: Kirkeliv og kirker, s.358-382 i Møre og Romsdal red av Pio Larsen. Oslo: Gyldendal, 1977.
 Isfjord («Isfjarđar» i genitiv), revet etter 1660.
 Kornstad («Kaurekstađa K.»), Averøy, oppført før 1589, erstattet av tømret langkirke i 1871
 Leikvin/Løkja i Sunndal, oppført før 1432, revet/nedblåst omkring 1700.
 Musgjerd i Sunndal, Romfo gamle kirkested. Trolig stavkirke, omtalt 1589, kirkested flyttet 1707.
 Nesset (eller Rød) stavkirke, revet i 1885.Møre og Romsdal, redigert av Pio Larsen. Oslo: Gyldendal, 1977.
 Odden stavkirke, på Odden utenfor Fastsmøla, blåste ned ca. 1700
 Rindal, oppført før 1504, revet etter 1660.
 Røvde («Raudvinjar») stavkirke, «kun en liden Stav-Kirke, forsynt med Tagsteen, men uden Spiir eller Taar, og uden sær betydelig indvortes Prydelser», revet 1831, en gang før 1721 kan skipet ha blitt tilføyd eller erstattet i tømmer, nå tømret langkirke.
 Sandøy («Sandeyjar»), oppført før 1589, flyttet dit ca 1700, revet 1810, åttekantet tømmerbygning 1812.
 Sira stavkirke i Eresfjord, revet ca 1709Martinius Leirvoll, Guri Hestås Myrvang, Per Einar Strand, Helge Øverås (red., 1994): Sira kyrkje 125 år 1869-1994. Eit festskrift. Eresfjord sokneråd, Eresfjord.
 Stangvik stavkirke, trolig reist 1407, brant ned i 1783
 Stordal, erstattet av tømmerkirke i 1789.
 Stranda, skadet av Skafjell-ulykka og revet i 1731, nåværende kirke i tømmer fra 1838
 Sunnylven, tatt av snøras i 1727, ny kirke oppført på tryggere sted
 Sykkylven («Aura K. i Sikkifli»), oppført før 1325, brant 1606.
 Sylte i Valldal, stavkirken flyttet til Dale, erstattet av Norddal kirke i 1782
 Vatne, oppført før 1432, revet mellom 1722 og 1761, erstattet av trekirke som sto til 1868.
 Veien stavkirke, på Veiholmen i Smøla, revet ca. 1760
 Vigra, oppført før 1429, revet mellom 1722 og 1756.
 Volda stavkirke («Hallkelsvikr K. i Voldinni»), oppført før 1338, senere påbygget, avløst av ny Volda kirke 1858 (brant 1929)
 Øksendal i Sunndal: Stavkirke avløst av tømret korskirke i 1712.
 Ørskog stavkirkeKulturnett Møre og Romsdal, revet 1806Dietrichson (1892) s. 434 korsformet, blant de største (2568 kvadratfot).Dietrichson (1892) s. 32
 Ørsta stavkirke, revet 1864
 Øye i Surnadal, revet før 1724, nå langkirke i tømmer.

Trøndelag
 Den eldre Klemenskirke i Nidaros, trolig stavkirke oppført 996, brant trolig 1015.
 Den yngre Klemenskirke i Nidaros, oppført omkring 1017, revet etter 1380
 Elda stavkirke, forgjenger til dagens Namdalseid kirke på tidligere kirkested
 Flå, Melhus, oppført før 1432, erstattet av tømret langkirke i 1794.
 Følling («Forengjar K.»), oppført før 1589, revet 1720, erstattet tømret langkirke.
 Gløshaug: Stavkirke fra ca. 1300 avløst av dagens kirke i 1689
 Grinde eller Grinni, antatt stavkirke, revet da Horg gamle kirke ble oppført i 1670
 Grøtan i Hølonda, revet 1681
 Hemne, oppført før 1422, brant 1815, erstattet av tømret åttekantkirke
 Antatt stavkirke på Hindrem omtalt i Reformatsen (1589); bygningsdeler erstattet med laftebygg på 1600-tallet; revet ved flytting av kirkested til Vanvikan i 1897; stavkirkekopi oppført på stedet i 2012
 Jevik eller Gevik kirke, antatt stavkirke, forgjenger til dagens Ekne kirke
 Jøssund stavkirke, revet 1876
 Kjerknes eller Kirkenes, nedlagt omkring 1589
 Kolbrandstad, revet 1681. En stavkirkekopi ble oppført på stedet og innviet i 2000.
 Mulig stavkirke på Meltingen i Inderøy, skal ha blitt revet på 1500-tallet
 Mosvik stavkirke i Inderøy, etterhvert påbygget og revet i 1884
 Nes stavkirke i Bjugn: Nes' første kirke antas å ha vært en stavkirke
 Rein stavkirke avløst av tømret korskirke ca. 1650; portalplanker bevart i Vitenskapsmuseet Også omtalt som «Reins kirkja a Stadi»
 Stavkirke på Voll i Rennebu, trolig oppført ca. 1150, revet 1668 og avløst av Y-formet tømmerkirke
 Stavkirke på Flå Rennebu («Hørundsstađa Petrs K. i Rennabui»), trolig oppført ca. 1150, trolig revet på 1500-tallet
 Salberg («Ryrinar»), Inderøy, oppført før 1589, revet 1644, nåværende kirke 1715
 Singsås stavkirke, utvidet 1684–85, revet 1884 da ny kirke ble oppført et annet sted i bygda
 Stadsbygd («Alfshougs K. a Stad»), blåste ned i 1656. 
 Ulvan kirke på Hestøya ved Ulvøya i Hitra kommune, forgjenger til dagens Fillan kirke
 Viggen eller Viggja, trolig middelalderstavkirke, avløst av Y-kirke 1668, kirkested flyttet til Børsa 1857
 Vuku kirke: Middelalderkirken var sannsynligvis en stavkirke; avløst av dagens kirke i 1655
 Ytterøy («Eids K. paa Ytterøen»), oppført før 1432, revet før 1651, erstattet langkirke i tømmer.

Nordland
 Lødingen («Lođingjar K.»), oppført før 1432, revet mellom 1666 og 1756.
 Rødøy («Rauđeyjar K.»), oppført før 1432, revet omkring 1666 da en korskirk i tre ble oppført i stedet.
 Sandnes/Stamnes «Sandnes i Aløst», Alstahaug (stedsangivelse uklar), oppført før 1239, revet før 1661.
 Velfjorden/Nøstvik, Helgeland, oppført før 1589, revet ca 1661, nåværende kirke 1674
 Vågan («Vága K.»), oppført før 1589, revet 1653 da ny kirke ble bygget.

Andre

 Kvie stavkirke

 Kirker i andre land

Island
 Thorarinsstadir arkeologiske utgravning i Seyðisfjörður, østre Island (Stolpekirke som er eldre enn stavkirke)

Sverige
 Blomskog stavkirke i Årjäng
 Clemens kirke i Lund
 Drotten kirke i Lund
 Hemse stavkirke på Gotland
 Kalhyttans stavkirke ved Filipstad
 Maria Minor kirke i Lund, bygd rundt 1060
 Sankt Lars kirke i Linköping
 Silte stavkirke på Gotland
 Skaga stavkirke i Karlsborg

 Noter 
Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Oppland fylke (Riksantikvaren, 2015/2016), s. 16.
Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Oppland fylke (Riksantikvaren, 2015/2016), s. 17
Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Oppland fylke (Riksantikvaren, 2015/2016), s. 33

Tormod Grønland: Vardal hjembygdens kirke 200 år. Glimt fra Vardal prestegjelds historie (Gjøvik, 2003), s. 13–14.

Fyrstro kirke i «Norges kirker»
Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Oppland fylke (Riksantikvaren, 2015/2016), s. 107
Øyar kirke i «Norges kirker»

Sigrid Christie, Ola Storsletten, Anne Marta Hoff: Skrautvål kirke i «Norges kirker»
 Ifølge boken ble det midt på 1600-tallet utført reparasjoner som viste at kirken var en stavkirke.
Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Nord-Trøndelag (Riksantikvaren, 2016), s. 123–124.

Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Møre og Romsdal fylke (Riksantikvaren, 2016), s. 127–128.

Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Sør-Trøndelag (Riksantikvaren, 2016), s. 79.
Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Sør-Trøndelag (Riksantikvaren, 2016), s.819.
Dietrichson (1892), s. 234–236.

Litteraturhenvisninger

Bertelsen, Dag: Kirker i glemselens slør, 2016

Eksterne lenker
 Liste over stavkirker i Lokalhistoriewiki




Kategori:Lister over kirker