Beinfisker

kjøttfinnefisker
 strålefinnede fisker

Beinfisk er en klasse (biologi) med fisker. Beinfiskenes navn henspiller på at de har et skjelett som hovedsakelig består av beinvev, og ikke av brusk som hos bruskfiskene og de kjeveløse fiskene. Beinfisker er også utstyrt med en svømmeblære, og har gjellene skjult bak et gjellelokk. Systematisk sett er beinfiskene en parafyletisk gruppe i og med at de gav opphav til de landlevende virveldyrene i devon.

Beinfiskene utgjør den største gruppen av virveldyr både målt i biomasse og antall arter, med rundt 29 000 kjente arter. De aller fleste beinfisker er strålefinnede fisker, slik at begrepene i praksis nærmest brukes synonymt.
De beinfiskene som ikke er strålefinnefisker er kjøttfinnefiskene (kvastfinnefisker og lungefisker) som bare utgjør åtte arter. Disse er nærmere beslektet med landlevende virveldyr enn med de strålefinnede fiskene.

 Fossiler 
De eldste funn av beinfisker er kjent fra slutten av silur (ca. 400 mill. f. kr.). Fossile funn av beinfisk er funnet fra gruppene kvastfinnefisker (Crossopterygii) , lungefisker (Dipnoi), piggfinnefisker (Acanthodii) og strålefinnefisker (Actinopterygii).

 Systematikk 
Systematikken hos beinfisker har vært utsatt for en del omkalfatringer for å prøve å skape naturlige grupper. En vanlig inndeling er å dele gruppen i to, kjøttfinnefisker og strålefinnefisker, slik at i alle fall én av gruppene utgjør en selvstendig enhet. Siden beinfiskene er den mest artsrike gruppen av virveldyr og har en lang utviklingshistorie bak seg, finnes det svært mange grupper. Mange av gruppene har «gitt opphav» til andre grupper.

 Formell klassifisering 
Gruppene bruskganoider, beinganoider og egentlige beinfisker representerer tre store runder med artsdannelse i henholdsvis devon, trias og slutten av kritt. Disse gruppene har gitt opphav til hverandre, og utgjør parafyletiske grupper. De få nålevende brusk- og beinganoidene er på mange måter representative for henholdsvis paleozoisk og mesozoisk fiskefauna, og kan karakteriseres som levende fossiler. Denne klassifiseringen bygger på Alfred Romers klassiske systematikk: Romer, A.S. & Parson, T.S (1986): The vertebrate body. 6. utgave (internasjonal utgave), Sauders Colledge Publishing, USA, 679 sider. ISBN 0-03-910754-X

Klasse Beinfisk (Osteichthyes)
 Kjøttfinnefisker (Sarcopterygii)
 Orden Kvastfinnefisker (Coelacanthiformes)
 Orden Lungefisker (Dipnoi)
 Strålefinnefisker (Actinopterygii)
 Bruskganoider (Chondrostei)
 Orden Bikirer (Polypteriformes)
 Orden Stører (Acipenseriformes)
 Beinganoider (Holostei)
 Orden Pansergjedder (Lepisosteiforme)
 Orden Dynnfisk (Amiiformes)
 Egentlige beinfisker (Teleostei)
 Osteoglossomorpha
 Orden Beintunger (Osteoglossiformes)
 Orden Hiodontiformes
 Elopomorpha
 Orden Elopiformes
 Orden Albuliformes
 Orden Piggåler (Notacanthiformes)
 Orden Ålefisker (Anguilliformes)
 Orden Saccopharyngiformes
 Clupeomorpha
 Orden sildefisker (Clupeiformes)
 Ostariophysi
 Orden Gonorynchiformes
 Orden Karpefisker (Cypriniformes)
 Orden Characiformes, blant annet tetra og piraja)
 Orden Knivfisker (Gymnotiformes), knivfisk og elektrisk ål)
 Orden Mallefisker (Siluriformes)
 Protacanthopterygii
 Orden Laksefisker (Salmoniformes)
 Orden Gjeddefisker (Esociformes)
 Orden krøklefisker (Osmeriformes)
 Stenopterygii
 Orden Ateleopodiformes
 Orden Laksesildfisker (Stomiiformes)
 Cyclosquamata
 Orden Øglefisker (Aulopiformes)
 Scopelomorpha
 Orden Prikkfisker (Myctophiformes)
 Lampridiomorpha
 Orden Båndfisker (Lampriformes)
 Polymyxiomorpha
 Orden Skjeggfisker (Polymixiiformes)
 Paracanthopterygii
 Orden Percopsiformes
 Orden Paddefisker (Batrachoidiformes)
 Orden Marulker (Lophiiformes)
 Orden Torskefisker (Gadiformes)
 Orden Ophidiiformes
 Acanthopterygii
 Orden Muller (Mugiliformes)
 Orden Atheriniformes
 Orden Beloniformes, blant annet horngjel og flyvefisk
 Orden Cetomimiformes
 Orden Tannkarper (Cyprinodontiformes)
 Orden Stephanoberyciformes
 Orden Beryxfisker (Beryciformes)
 Orden Sanktpetersfisker (Zeiformes)
 Orden Dobbeltsugere (Gobiesociformes)
 Orden Stiklingfisker (Gasterosteiformes), blant annet stingsild
 Orden Nålefisker (Syngnathiformes), blant annet sjøhester
 Orden Synbranchiformes
 Orden Fastkjevefisker (Tetraodontiformes)
 Orden Flyndrefisker (Pleuronectiformes)
 Orden Ulkefisker (Scorpaeniformes)
 Orden Piggfinnefisker (Perciformes), omfatter 40 % av alle fiskearter, blant annet abbor, leppefisk, ciklider, makrell, kutlinger, steinbit og fjesing)

 Kladistisk klassifisering 
Selv om beinfisk ikke brukes i kladistisk systematikk, fins det to andre navn som betegner naturlig gruppe:
 Ekte beinfisker (Neopterygii) er de strålefinnede fiskene med unntak av bikirer og størfisker. Ekte beinfisker er kjennetegnet ved såkalte homocerke (tilsynelatende symmetriske) haler og holospondyle («lukkede») virvler.
 Egentlige beinfisker (Teleostei) er de ekte beinfiskene med unntak av dynnfisken og pansergjedder. Se egen artikkel for denne gruppen.

 Kjøttfinnefisker (Sarcopterygii)
 Kjøttfinnefisker (Coelacanthiformes)
 Lungefisker (Dipnoi)
 Landlevende virveldyr (Tetrapoda)
 Strålefinnefisker (Actinopterygii)
 Bikirer (Polypteridae)
 Størfisker (Acipenseriformes)
 Pansergjedder
 Halecostomi Dynnfisken
 Egentlige beinfisker''' (Teleostei)

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Fisk