Der Untergang

Der Untergang er et tysk historisk krigsdrama fra 2004 regissert av Oliver Hirschbiegel. Filmen skildrer Adolf Hitlers siste dager i Førerbunkeren i Berlin. Den er basert på en bok fra 2002 av historikeren Joachim Fest. Rollen som Hitler spilles av Bruno Ganz.

Utendørsopptakene er for en stor del gjort i St. Petersburg i Russland. Mange tyske arkitekter hadde gjennom tiden satt preg på den russiske storbyen, noe som gjorde den spesielt egnet som krigens Berlin.

Den fikk gode kritikker og var nominert til Oscar i klassen Beste utenlandske film i 2005.

I Norge fikk filmen 15-års aldersgrense. 

Bakgrunn
venstre|miniatyr|Hitlers ødelagt Førerbunker (bilde fra 1947)
Joachim Fests bok Der Untergang (2002) som inspirerte filmen Der Untergang bygger på materiale innsamlet og fremstilt av Musmanno og Hugh Trevor-Roper. Bathrick, D., & Magshamrain, R. L. (2007). Whose Hi/story Is It? The US Reception of" Downfall". New German Critique, (102), 1-16. I 1945 tjenestegjorde Trevor-Roper i britisk etterretning og i det okkuperte Tyskland fikk han i oppdrag å undersøke hva som hadde skjedd med Adolf Hitler i krigens sluttfase. Etterretningsrapporten ble til hans mest kjente bok, The Last Days of Hitler, der han beskrev Hitler i hans ti siste levedager.

Michael Musmanno, som blant annet var dommer i Nürnbergprosessene, intervjuet fra 1946 til 1948 over 200 personer som hadde vært vitne til Hitlers siste dager, blant annet sekretæren Traudl Junge, Eva Brauns søster Ilse og leder av Hitlerjugend Artur Axmann, noen av samtalene ble filmet og opptakene er bevart. Musmanno konkluderte med at det ikke var tvil om at Hitler hadde tatt sitt eget liv og materialet resulterte i boken Ten Days to Die (1951). Erich Maria Remarque bearbeidet boken til manus for den tyske filmen Der letzte Akt (1955) regissert av Georg Wilhelm Pabst. Breitman, R. (2010). Hitler's shadow: Nazi war criminals, US intelligence, and the Cold War. National Archives and Records Administration.

Den sveitsiske skuespilleren Bruno Ganz fremstiller Hitler i filmen. Ganz forberedte seg i fire måneder på rollen blant annet studerte han hemmelig filmopptak av Hitler i Finland i 1942. På filmopptaket snakket Hitler med naturlig stemmeleie (ikke den skrikende kjent fra offentlige opptredener) og Ganz registrerte at Hitler hadde en myk, rolig baryton som han forsøkte gjenskape. Ganz mente at Hitler hadde tydelige tegn på Parkinsons sykdom og han besøkte et sykehus der han observerte Parkinson-pasienter. Ganz brukte flere uker på å lese vitnemålene fra personer som hadde tilbragt tid i bunkeren sammen med Hitler.

Handling

Filmen handler om Det tredje rikes undergang. Handlingen er samlet om 12 dager fra Hitlers fødselsdag 20. april 1945 til  Berlin kapitulerer til Den røde armé 2. mai. Fortellingen følger to hovedlinjer. Den ene foregår nede i Førerbunkeren  sett fra Hitlers privatsekretær Traudl Junge sitt perspektiv, innskutt i filmen er det også  intervju med henne som ble laget i en tidligere dokumentarfilm om henne. Den andre linjen forteller om situasjonen på gateplan i Berlin mens forsvar og sivilisasjon bryter sammen foran de sovjetiske styrkene. Hovedpersonen her er SS-doktoren Ernst Gunther Schenck.
Vi møter Hitler i bunkeren sammen med familien Goebbels, Albert Speer og i perioder Heinrich Himmler, personlig stab og vaktmannskaper. Beboerne har lite direkte kontakt med omverdenen annet enn når sovjetisk artilleri får inn en treffer. Hitler nekter lenge å innse realitetene og setter sin lit til at generaler som Felix Steiner skal komme til unnsetning. Forslag om kapitulasjon blir sett på som forræderi, og Hitler sender ut arrestordre på Himmler og Hermann Göring. I sine siste dager tar de tyske myndighetene intet hensyn til sivilbefolkningen, høyere offiserer som har mulighet for det rømmer ut av Berlin. Etter hvert blir det klart at hjelpen ikke vil komme, disiplinen i bunkeren oppløses. Hitler bestemmer seg for å ta sitt eget liv og la seg brenne for å unngå at liket hans skal falle i fiendens hender. Men først gifter han seg med sin elskerinne Eva Braun den 29. april, dagen etter begår de selvmord og neste dag faller Berlin.

Hitler hadde bare forakt igjen for det tyske folk og kom med uttalelsen som mange mener var det endelige svik – «Hvis krigen er tapt så angår det meg ikke om folket går til grunne. Jeg ville ikke felle en eneste tåre for dem; fordi de ikke fortjente bedre». Denne uttalelsen er så sentral at den er tatt med på fronten til coveret av DVD-utgaven.

Om filmen
Der Untergang vant en Amanda-pris i kategorien utenlandsk film. Den vant en rekke internasjonale priser og ble i nominert til Oscar for beste fremmedspråklige film.

Den fikk svært god omtale. Blant annet gav norske Birger Vestmo i Filmpolitiet den terningkast seks.

 Kritikk 
Der Untergang er en av de første tyske filmene hvor Hitler har en rolle som en historisk figur, og diskusjonen gikk høyt allerede før premieren. Mange var redde for at en film om Hitler som person, isolert fra sitt terroregime, skulle bli fremstilt på en måte som gjorde at folk ville føle sympati for ham, eventuelt at han skulle bli fremstilt som en gal mann. I ettertid ser det ut til at de fleste er enige at filmskaperne har klart å få fram et troverdig og balansert bilde av Hitler. Han blir fremstilt som et menneske, men et menneske med svært få sympatiske trekk. Av sympatiske trekk kan nevnes at han oppfører seg ordentlig mot Eva Braun, staben og sine nærmeste medarbeidere (f.eks. Goebbels, Himmler og sekretærstaben), og behandler sin hund Blondi med stor omsorg og kjærlighet.

En kritikk går ut på at enkelte bifigurer som f.eks Albert Speer blir fremstilt positivt. En annen er at handlingen i filmen er isolert fra forhistorien. Den blir sett på som stort sett historisk korrekt når det gjelder de forskjellige hendelsene og mange replikker.

I rollene
Bruno Ganz − Adolf Hitler
Alexandra Maria Lara − Traudl Junge
Corinna Harfouch − Magda Goebbels
Ulrich Matthes − Joseph Goebbels
Juliane Köhler − Eva Braun
Heino Ferch − Albert Speer
Christian Berkel − Prof. Ernst Günther Schenck
Matthias Habich − Prof. Werner Haase
Thomas Kretschmann − Gruppenführer Hermann Fegelein
Michael Mendl − General Helmuth Weidling
André Hennicke − Brigadeführer Wilhelm Mohnke
Ulrich Noethen − Reichsführer-SS Heinrich Himmler
Birgit Minichmayr − Gerda Christian
Rolf Kanies − General Hans Krebs
Justus von Dohnányi − General Wilhelm Burgdorf
Dieter Mann − Generalfeltmarskalk Wilhelm Keitel
Christian Redl − Generaloberst Alfred Jodl

Fiktive karakterer
Donevan Gunia − Peter Kranz, barnesoldat i Hitlerjugend
Karl Kranz Frankowski − Wilhelm Kranz (Peters far)
Ulrike Krumbiegel − Dorothea Kranz (Peters mor)
Fabian Busch − Obersturmbannführer Gert Stehr
Enno Hesse − Løytnant
Martin Keßler − SoldatGötz Otto − Sturmbannführer Otto Günsche
Thomas Limpinsel − Obersturmbannführer Heinz Linge
Thomas Thieme − Martin Bormann
Gerald Alexander Held − Walther Hewel
Bettina Redlich − Constanze Manziarly (kokk)
Heinrich Schmieder − SS-Oberscharführer Rochus Misch
Oliver Stritzel − Johannes Hentschel
Anna Thalbach − Hanna Reitsch
Silke Popp − Ursula Puttkamer
Dietrich Hollinderbäumer − Generalfeltmarskalk Robert Ritter von Greim
Mathias Gnädinger − Riksmarskalk Hermann Göring
Thorsten Krohn − dr. Ludwig Stumpfegger
Jürgen Tonkel − Sturmbannführer Erich Kempka
Devid Striesow − Feldwebel Fritz Tornow
Christian Hoening − Reichsarzt-SS og leder av Tysk Røde Kors Ernst-Robert Grawitz
Alexander Slastin − Generaloberst Vasilij Tsjujkov
Hans H. Steinberg − General der Flieger Karl Koller

Referanser
Earl, Hilary (2012): A judge, a prosecutor, and a mass murderer. Courtroom dynamics in the SS-Einsatzgruppen trial. I Priemel, K. C., & Stiller, A. (eds.) Reassessing the Nuremberg Military Tribunals: transitional justice, trial narratives, and historiography (Vol. 16). Berghahn Books, s.47ff.

Eksterne lenker



Kategori:Filmer fra 2004
Kategori:Tyske dramafilmer
Kategori:Tyske krigsfilmer
Kategori:Tyske historiske filmer
Kategori:Tyske biografiske filmer
Kategori:Filmer om andre verdenskrig
Kategori:Filmer basert på virkelige hendelser
Kategori:Filmer basert på bøker
Kategori:Filmer satt til 1940-årene
Kategori:Filmer lagt til Berlin
Kategori:Amanda for beste utenlandske kinofilm
Kategori:Amandaprisen 2005
Kategori:Vinnere av Sølvklumpen
Kategori:Bodilprisen for beste ikke-amerikanske film
Kategori:Robertprisen for årets ikke-engelskspråklige film
Kategori:Tyskspråklige filmer