Bomvei

En bomvei er offentlige eller private veier hvor man må betale bompenger. Slike bomveier kalles også bompengefinansierte veier, siden innbetalingene er direkte knyttet opp til veianlegget, vedlikeholdet og nedbetaling av prosjektet. Andre veier finansieres gjennom alminnelig skatter. Flere bompengefinansierte veier kan danne en bomring.  

Bompengeveier finnes i flere europeiske land, vanligvis i tilknytning til motorveier av høy standard. Disse er med ujevne mellomrom forsynt med et galleri av kiosker for pengeinnkreving og sluser for andre betalingsformer, der det betales per kjørt distanse. Felles for disse, er at der finnes alternative veier som ofte er lengre (omveier) eller av forskjellige grunner tar vesentlig lengre kjøretid. 

En bomvei kan også sikte til en vei som er stengt med bom. De fleste bomveier er private veier med liten trafikk, for eksempel skogsveier som er laget for å frakte ut tømmer. Slike veier er vanligvis ikke dimensjonert for særlig stor trafikk, og blir stengt med en bom slik at slitasjen på veien blir begrenset til et nødvendig minimum. I hvor stor grad disse veiene er åpne for annen ferdsel varierer. Noen er fysisk låst og kan kun brukes av personer som har nøkkel. Andre er ikke låst, og tillates bruk dersom man betaler en avgift ved passering av bommen.

Bompengeavgifter i Norge
alt=|miniatyr|Bomstasjon E18 i Vestfold

Finansiering av veinettet med bompenger er ikke inkludert i Finansdepartementets oversikt over særavgifter i Norge, da den ikke administreres av Skatteetaten. Ifølge Vegdirektoratet har den historiske utviklingen av statens inntekter ved bompenger i perioden 2000-2019https://www.vegvesen.no/_attachment/2159002/binary/1234864?fast_title=Nøkkeltall+bompengefinansiering+2013-2016.pdfhttps://www.vegvesen.no/_attachment/2906506/binary/1359698?fast_title=2018-Rapport_om_bompengeinnkreving-ver1.0.pdf vært:
 År  2000  2005  2010  2012  2013  2014  2015 2016 2017 2018 2019 2020 Nominell verdi (mill. kr.)                         Verdi justert for konsumprisindeks (mill. 2021-kr.)                      
Alle bomstasjoner i Norge er automatiske, med unntak av enkelte ferjer. Det norske systemet for elektronisk betaling av bompenger heter AutoPASS og eies av Statens vegvesen.Bompenger i NorgeMed AutoPASS-brikke kan bilister passere bomstasjoner uten stopp. Systemet bruker elektroniske radiosendere og -mottakere som opererer på 5,8 GHz (MD5885). EasyGo-brikker kan også brukes i norske AutoPASS bomstasjoner.

Bompengeavgifter i Norden
I Danmark er det to broer med bompenger, herav en ved grensen:
 Storebæltsbroen
 Øresundsbroen
Femern Bælt-tunnelen er under bygging og skal få bompenger når den er klar i 2028. 
Frem til 2022 var det også bompenger på Kronprinsesse Marys Bro.

På Færøyene er det fire tunneler med bompenger:
 Vágatunnilin
 Norðoyatunnilin
 Eysturoyartunnilin
 Sandoyartunnilin

I Sverige er det fire broer med bompenger, herav en ved grensen:

Øresundsbroen
Sundsvallsbron
Motalabron
Skurubron
Frem til 1999 var det avgift for Rödöbron
Frem til 2021 var det avgift for Svinesundsbron

I tillegg er det to bomringer med rushtidsavgift i:
Stockholm
Göteborg
På Island er det en tunnel med bompenger:
 Vaðlaheiðargöng 
 Frem til 2018 var det også bompenger i Hvalfjordtunnelen

Se også
Rushtidsavgift 

 Referanser 

Eksterne lenker

 «Bompenger», informasjon fra Statens vegvesen
 «Dette bør du vite om bompenger» , informasjon fra Norges Automobil-Forbund

Kategori:Bomveier
Kategori:Skatt
Kategori:Transportpolitikk