Linate-ulykken

Linate-ulykken var en flyulykke mellom et SAS-rutefly og et privatfly som inntraff på Milanos Linate-flyplass den 8. oktober 2001. De to flyene krasjet på rullebanen, og det største styrtet inn i en bagasjehangar. Det totale antall omkomne var 118, mens fire personer fikk alvorlige skader. Ulykken er den nest dødeligste flyulykken i Italia.

 Ulykken 
SAS rute 686 med 110 personer om bord på vei til Kastrup, kolliderte under avgang  med et Cessna forretningsfly med fire om bord. Ingen av passasjerene overlevde ulykken. Begge flyene skled av banen og SAS-maskinen raste inn i en bagasjehall, hvor ytterligere fire mennesker omkom. Det var tåke på flyplassen, og sikten var under 200 meter.

Ulykken som skjedde bare én måned etter terrorangrepet 11. september 2001, og dagen etter at USAs invasjon i Afghanistan startet, fikk mange til å tro at dette var en terroraksjon. Dette ble snart avkreftet av den etterfølgende ulykkesgranskningen.

Granskingen konkluderte med at Cessna-flyet ikke hadde fulgt instruksen fra flykontrollen og dermed krysset SAS-flyets startbane uten å ha blitt klarert for det. Cessna-flyet skulle taxe fra flyplassens vestside (taxebane R5) over rullebanen på nordsiden, før det skulle følge hoved-taxebanen som løp parallelt med hovedrullebanen på østsiden. Flyet taxet i stedet for via bane R6, som gikk sørover før den omtrent midt på rullebanen, gikk inn på denne.

SAS-maskinen hadde taxet fra østsiden ut på hovedrullebanen, og holdt på å ta av. Den hadde fått avgangstillatelse av en annen flygeleder for rullebane 36R kl. 08.09.28. 53 sekunder senere kolliderte de to flyene, da SAS-maskinen hadde en hastighet på omtrent 270 km/t (150 knop). Bare en av de fire ombord i Cessnaen omkom momentant, de tre andre døde av brannen som oppsto. SAS-maskinen mistet en motor i sammenstøtet, men kapteinen forsøkte å fullføre avgangen, men nådde bare en høyde på omtrent 12 meter. Den andre motoren ble truffet av deler, og mistet kraft. Styrbord landingshjul ble også ødelagt, og flyet skled på bakken før det styrtet i en bagasjehangar, med en hastighet på omtrent 251 km/t (136 knop). Kollisjonen og brannen drepte fire italienske bakkearbeidere, og skadet fire til.

Det ble videre klarlagt at Linates bakkeradar ikke fungerte. Den var levert, men ikke ferdig installert eller i funksjon da ulykken skjedde. Den nye radaren ble satt i drift få måneder etter ulykken.
I tillegg til bakkeradar som ikke fungerte, var markeringene og skiltingen på flyplassen svært dårlig. Flygelederen hadde også dårlig opplæring, blant annet fordi han ikke hadde fått fullstendig opplæring på rullebanen.

 Ulykkesårsak 
Menneskelig feil og brudd på rutiner. Kommunikasjonen mellom fly og kontroll hadde blitt ført på «engelsk og italiensk», mot vanlig prosedyre som er å føre alt på engelsk. Flykontrollen hadde unnlatt å be føreren av Cessna-flyet om å bekrefte gitt instruks slik rutinen er, for å forsikre seg om at den var blitt oppfattet. I tillegg var det tåke på flyplassen.

 Etterspill 
Den 16. april 2004 ble fire nøkkelpersoner ved Linate-flyplassen og i italiensk luftfart funnet skyldig i ulykken av en domstol i Milano: Flyplassens direktør Vincenzo Fusco og lederen for trafikkontrollen Paolo Zacchetti ble begge idømt åtte års fengsel, mens den tidligere flyplassdirektøren og den tidligere lederen for den italienske flysikringstjenesten fikk seks og et halvt års fengsel.

 Flyene og besetningen 
 MD-87-flyet 
Flyet var et McDonnell Douglas MD-87 registrert SE-DMA «Lage Viking» operert av SAS. Det fløy en vanlig internasjonal passasjeravgang til København lufthavn Kastrup. Flyet hadde 104 passasjerer og seks besetningsmedlemmer ombord. Flyet fløy første gang i 1991, og hadde siden fløyet i  timer, fordelt på  flyvninger. Kapteinen ombord var Joakim Gustafsson (36 år) og styrmann var Anders Hyllander (36 år). Kaptein Gustafsson hadde jobbet i SAS fra 1987, og hadde logget over  timer i lufta, hvorav 230 i MD-87. Styrmann Hyllander hadde jobbet i SAS siden 1997. Han hadde over  timer i lufta, men  timer i denne flytypen. Han var altså mer erfaren i dette flyet enn kapteinen.http://www.ansv.it/cgi-bin/ita/RELAZIONE%20DINCHIESTA%20A-1-04.pdf

Alle de 110 ombord omkom.

 Cessna-flyet 
Flyet var et Cessna 525A CitationJet CJ2, registrert D-IEVX. Flyet var helt nytt, og hadde bare vært i lufta i 28 timer, på 20 flyvninger. Flyet var på vei til Le Bourget lufthavn i Paris. Flyet fløy første gang i 2001, og hadde fire personer ombord. To tyske piloter, og to italienere. En av passasjerene var Luca Fossati, som da var eier av Cessna Citation. Kapteinen var 36 år gammel, og hadde  flytimer, hvorav omtrent  var i denne flytypen. Førstestyrmannen var 64 år gammel, og hadde  timer flyerfaring, hvorav  var i denne flytypen. Alle ombord omkom.

 Omkomne 
NasjonalitetMD-87CessnaPå bakkenTotalt181877582464331111202011 11 22Totalt11044118

De omkomne etter ulykken var fra ni forskjellige land."Passenger and Crew List Scandinavian Airlines Flight SK 686" (). Scandinavian Airlines. 8. oktober 2001. Besøkt 12. mai 2010."SK686 Update: Nationality Distribution" (). Scandinavian Airlines. 10. oktober 2001. Besøkt 12. mai 2010."British plane crash victims named" (). BBC. 10. oktober 2001. Besøkt 20. januar 2010. De fleste var italienske eller skandinaviske.

Fire minnestunder ble holdt for de omkomne SAS-passasjerene. 12. oktober 2001 ble tre forskjellige seremonier holdt. En i Danmark, en i Norge og en i Sverige. Dagen etter var det også en seremoni i Italia."Memorial Service for the casualties in Milan" (). Scandinavian Airlines. 11. oktober 2001. Besøkt 12. mai 2010.

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Milano Linate, ground collision between Boeing MD-87, registration SE-DMA and Cessna 525-A, registration D-IEVX  
 Final report() 
 Milano Linate, collisione a terra tra Boeing MD-87, marche SE-DMA e Cessna 525-A, marche D-IEVX (Arkivert) 
 Final report() 
 "Minnegudstjeneste for ofrene i Milano." - Scandinavian Airlines
 Tilbakeblikk på Linate
 Fotografier fra ulykken

Kategori:Flyulykker i 2001
Kategori:Italias historie
Kategori:Flyulykker i Italia
Kategori:Ulykker og hendelser med McDonnell Douglas MD-87