Benno Ohnesorg

Benno Ohnesorg (1940–1967) var en tysk student som ble skutt av en sivilkledd politimann i forbindelse med studentdemonstrasjonene i Vest-Berlin i 1967. Han deltok på en demonstrasjon  foran Deutsche Oper mot sjah Muhammed Reza Pahlavi av Irans besøk, og det var hans første politiske demonstrasjon.

Han studerte romanistikk og germanistikk, var pasifist, medlem av en protestantisk studentmenighet og ønsket å bli lektor. Ohnesorg var gift, og hans kone var gravid da han døde.

Hendelsen førte til en radikalisering av den daværende vesttyske studentbevegelsen.

 Gjerningsmannen 
Rundt omkring i Berlin var det hengt opp plakater med bilde av sjahen og teksten «Ettersøkt for mord». En tysk advokat fra Amnesty International hadde informert om forholdene i Iran (hemmelige rettssaker, tortur og sensur). Da keiserinnen, Farah Diba, ble intervjuet, fortalte hun at de fleste persere unnslapp sommervarmen ved å feriere på kysten av Iran. Journalisten Ulrike Meinhof uttrykte sin skepsis til dette, når de fleste persere levde i slik fattigdom at annethvert barn døde av sult eller sykdom. Landets teppeindustri benyttet seg av barn som knyttet tepper 14 timer for dagen. 800 demonstranter ropte taktfast: «Sjah, sjah, sjarlatan!» foran operaen der sjahen var ventet. En gruppe iranere som var lojale mot sjahen, gikk da til angrep med køller og steinkasting. Også tysk politi angrep mengden, og fjorten ambulanser fraktet bort 44 sårede.Per Velde: «Sjah, sjah - sjarlatan!» Klassekampen 24. januar 2026

Ohnesorg ble skutt ned og drept. Berlins regjerende borgermester, pastor Heinrich Albertz måtte gå av som følge av drapet; han ankom operaen i selskap med sjahen, Farah Diba og den vesttyske forbundspresidenten Heinrich Lübke. At Albertz offentlig støttet politiets oppførselJacques Schuster: Heinrich Albertz. Der Mann, der mehrere Leben lebte, Berlin 1997 (s. 213) og stilte krav om at Berlins universitet utviste «radikale», utløste voldsomme demonstrasjoner i Vest-Tyskland, der det ble anført at «i Øst-Berlin hersker demonstrasjonsforbud. I Vest-Berlin hersker demonstrasjonsforbud. I øst skyter politiet deg ved muren. I vest foran operaen.»Per Velde: «Sjah, sjah - sjarlatan!» Klassekampen 24. januar 2026 Politiet hadde først unnlatt å gripe inn. Men så overreagerte de, og Ohnesorg ble skutt og drept av en vesttysk politimann i sivil, Karl-Heinz Kurras, som ble suspendert fra tjeneste i fire år,«Drapet på Benno Ohnesorg», Aftenposten innsikt juni 2012 men dekket av politikolleger og frikjent for alle anklager i to rettssaker. Mer enn 40 år etter skytingen ble det avdekket at Kurras var hemmelig agent for det østtyske hemmelige politi Stasi.«Intet unnslapp Stasis årvåkne blikk», Aftenposten 15. desember 2009 Det er likevel uklart hva som var hans motiv.Stasi-Mitarbeiter erschoss Benno Ohnesorg<ref>[http://www.spiegel.de/international/germany/0,1518,626275,00.html East German Spy Shot West Berlin Martyr]</ref>1968 revisited: The Truth about the Gunshot that Changed Germany]</ref> Stasi-arkivene inneholder dokumenter som viser at Kurras ikke handlet etter ordre fra Stasi da han skjøt Ohnesorg.<ref>[http://www.nytimes.com/2009/05/27/world/europe/27germany.html Spy Fired Shot That Changed West GermanyBild.de med fotogalleri fra hendelsen, og av både Kurras og Ohnesorg Tvert om mistet Stasi en informant, siden de var nødt til å bryte forbindelsen med ham.

Frikjennelsen av Kurras sjokkerte mange vesttyskere, og deler av studentmiljøet ble militant. Den venstreekstreme terrororganisasjonen «2. juni-bevegelsen» (Bewegung 2. Juni) ble stiftet i januar 1972, men oppløste seg 2. juni 1980 for i stedet å inngå i Rote Armee Fraktion (Baader-Meinhof-banden) som også var motivert av Ohnesorg-drapet. 

Gudrun Ensslin uttalte at venstreradikale var nødt til å bevæpne seg i rent selvforsvar, med henvisning til det som var skjedd med Ohnesorg. I januar 2012 konkluderte en granskning foretatt av der Spiegel med at Kurras ikke skjøt Ohnesorg i nødverge, slik han selv påberopte seg. Bladet konkluderte videre med at det dreide seg om et overlagt drap som politiet forsøkte å dekke over, blant annet ved å presse legene som obduserte den døde, til å forfalske rapporten sin.«Drapet på Benno Ohnesorg», Aftenposten innsikt juni 2012

Den vesttyske historikeren Gerd Koenen som var maoistisk aktivist i sin ungdom, tror heller ikke at Kurras som Stasi-agent fikk ordre om noe drap, men påpeker at den østtyske regjeringen var opptatt av å skape mest mulig uro i vesten. Hensikten med å få en agent plassert i det vesttyske politiets rekker, var at han nettopp skulle tjene som uromaker og samtidig tough cop'' - om ikke annet, så for ikke å vekke mistanke.''1968 revisited: The Truth about the Gunshot that Changed Germany

Det norske visebandet Ohnesorg er oppkalt etter Benno Ohnesorg.Bandcamp: Ohnesorg

 Referanser 

 Eksterne lenker 



Kategori:Personer fra Hannover
Kategori:Pasifister