Puma

se inndeling!

Puma (Puma concolor) er et stort rovpattedyr i kattefamilien og eneste art i slekten Puma, som videre inngår i gruppen pumaer og geparder (også kalt pumalinjen i nyere forskning). Noen kaller arten fjelløve, og i Nord-Amerika refereres det også til dette store kattedyret som cougar og en lang rekke lokale navn. Helt sorte eksemplarer kalles gjerne sort panter, men dette er en benevnelse som brukes om alle store kattedyr dominert av melanisme. Arten er utbredt i  Amerika.

Puma er toppkonsument i sitt økosystem. Artens nærmeste nålevende slektninger er jaguarundi (Herpailurus yagouaroundi) og gepard (Acinonyx jubatus), to arter som tilhører i samme tribus, men allikevel er fjerne slektninger. Arten har 19 kromosompar.

 Beskrivelse 
Pumaer er slanke og langstrakte kattedyr med en muskuløs og atletisk bygning. Den er på størrelse med en leopard og har en kropp som ligner de store kattene i underfamilien . Skallens proporsjoner plasserer likevel dette store kattedyret sammen med de små kattedyrene i underfamilien .

I farge varierer de fra gulbrun til gråbrun over ryggen og langs sidene, mot en blekere farge på undersiden. Halsen og brystet er hvitaktig. Fjelltypene har rosaaktig nesebrusk med sorte kantmarkeringer, noe som også går  igjen på leppene. Snuten har gjerne et mørkere stripemønster. Bak på ørene og på haletippen er pumaen nærmest sort. Sorte individer kalles gjerne sort panter, i likhet med flere andre store kattedyr når de er sorte.

Hannen er ca. 40% større enn hunnen og veier gjerne ca. 36–120 kg. Hunnen veier gjerne ca. 29–64 kg. Størrelsen varierer med habitatet de lever i. Lemmene er forholdsvis korte og kraftige og ender opp i store labber. Som alle katter, unntatt gepard, har også pumaen klør som kan trekkes inn.

 Lydbildet 
Selv om pumaen er på størrelse med en leopard, kan den ikke brøle slik som denne og andre brølekatter. Den skriker som en tamkatt og andre små kattedyr, men pumaens større og kraftigere lunger bidrar til at skriket blir betydelig mer høylytt. Den er da også kalt mountain screamer. Pumaen kan også male, frese og frembringe andre lyder vi kjenner fra pumaens små slektninger. Men ofte forholder den seg taus. Som hos de fleste andre kattedyr er pumaens jaktmetode tilpasset dyrets evne til å bevege seg lydløst gjennom terrenget.

 Evolusjon 
Det eldste fossile bevis man har for Puma concolor er ca. 400 000 år gammelt. Molekylære og morfologiske studier viser at pumaen er nært beslektet med jaguarundi og gepard. Selv om det ikke er funnet fossile bevis for en felles stamfar, så har studier med såkalt mtDNA indikert at denne fortsatt fantes i Nord-Amerika for omkring 8,25 millioner år siden.Dr. Pamela Owen, 2002, Puma concolor (On-line), Digital Morphology. Accessed December 5, 2006 Nå har imidlertid nye studier indikert at disse har en felles progenitor for omkring 4,5 millioner år siden, altså mye nærmere enn tidligere antatt. Dette innebærer at slektene Puma og Acinonyx trolig først skilte lag for omkring 3 millioner år siden.Christiansen, P. (2008). Phylogeny of the great cats (Felidae: Pantherinae), and the influence of fossil taxa and missing characters. Besøkt 19. juni 2009

 Utbredelse 
Historisk var pumaen det mest utbredde av alle landlevende amerikanske pattedyr. Den fantes fra kyst til kyst i Nord-Amerika, og fra Argentina og Chile i Sør-Amerika nord til det sørøstre Alaska. Utbredt jakt og tap av habitat har imidlertid ført til at dette rovpattedyret nå kun finnes i fjellstrøk og ubebodde områder i store deler av utbredelsesområdet.

I USA var utbredelsen lenge begrenset til en liten populasjon av såkalt floridapanter (Puma concolor coryi), men i de senere år har populasjonen økt og spredt seg (også til bebodde strøk), spesielt vest i USA. I dag er pumaen ganske vanlig i nærområdene til bebodde strøk i California, og den er også observert nær boligstrøk i Kansas City i Missouri, der flere blant annet har blitt påkjørt av biler.

 Atferd 

Pumaer er nattaktive dyr som lever og jakter i ensomhet utenom paringstiden, som kun varer i 1-6 dager. Hannens territorium kan overlappe flere hunners. De markerer sitt territorium med urinering, ekskrementer og gjennom å klore på trær o.l. I noen områder kan pumaer har forskjellige boplasser sommer og vinter. Hunnens aktivitetsområde kan omfatte et område på 26–350 km², med et gjennomsnitt på ca. 140 km2. Hannens aktivitetsområde kan omfatte et område på 140–760 km6, med et gjennomsnitt på ca. 280 km².

Pumaer er sky dyr, som helst unngår å møte mennesker. Allikevel dør i snitt 4 personer hvert år som følge av angrep fra dette dyret.

 Reproduksjon 
I vill tilstand vil bare pumaer som forsvarer et territorium pare seg. De parer seg hele året gjennom, unntatt i nordområdene. Der er paringstiden gjerne i perioden desember-mars. Hunnen, viss brunstid varer i ca. 9 dager, går drektig i ca. 82-120 dager. Deretter føder hun normalt 1-6 unger, i snitt 3-4. Ungene veier ca. 226-453 gram ved fødselen og er blinde. Øynene åpner seg etter ca. 10 dager. Det er også på denne tiden at de første tennene kommer og at de begynner å leke. Ungene er fullt avvendt etter ca. 40 dager. I gjennomsnitt forlater ungene mora når de er ca. 15 måneder gamle, selv om det er registrert unger som har blitt ved mora til de var 26 måneder. Hanner regnes  som kjønnsmodne når de er ca. 3 år, mens hunner gjerne modnes 6 måneder tidligere.

 Matvaner 
Pumaen jakter som katter flest, gjennom å snike seg så nær byttet som mulig før de angriper. De angriper imidlertid større byttedyr gjennom å hoppe opp på ryggen deres og knekke nakken deres gjennom sitt kraftfulle bitt. Det antas at en fullvoksen puma spiser ca. 860-1.300 kg kjøtt pr. år, avhengig av størrelsen. I praksis betyr dette at en puma i snitt dreper ca. 48 hovdyr i året.

 Habitat 
Pumaer trives i nærmest alle typer habitat. De jakter på alt fra elg, hjort, hvithalehjort og karibu (amerikansk rein), til ekorn, bisam, trepinnsvin, bever, halvbjørner, prærieulv og rødgaupe. Av og til også fisk og snegler. De kan også ta bufe, spesielt om tilgangen på vilt er liten.

 Inndeling 
En tid regnet man med hele 32 underarter, men i 2000 ble det foreslått å redusere disse til kun seks.Culver, M., W.E. Johnson, J. Pecon Slattery, and S.J. O’Brien. Culver, M., W.E. Johnson, J. Pecon Slattery, and S.J. O’Brien. «Genomic ancestry of the American puma (Puma concolor)». J Hered.  2000 May-Jun; 91(3): 186-97. PDF-format Mange av de tidligere underartene regnes derfor nå som genetiske varianter, skjønt det genetiske forholdet mellom variantene er fortsatt uklart. Alle tidligere nordamerikanske underarter ble for eksempel slått sammen til én underart. Inndelingen nedenfor følger Culver et al. (2000).

  Puma concolor (puma) 
  P. c. cabrerae (Sør-Amerika, sentrale deler)
  P. c. cabrerae (Agentinapuma)
  P. c. hudsoni (Hudsonspuma)
  P. c. capricornensis (Sør-Amerika, østre deler)
  P. c. acrodia (Mato Grossopuma)
  P. c. borbensis (Amazonaspuma)
  P. c. capricornensis (Sørbrasiliansk puma)
  P. c. greeni (Greenspuma)
  P. c. concolor (Sør-Amerika, nordlige deler)
  P. c. anthonyi (Anthonyspuma)
  P. c. bangsi (Colombiapuma)
  P. c. concolor (Brasilpuma)
  P. c. incarum (Inkapuma)
  P. c. osgoodi (Boliviapuma)
  P. c. soderstromi (Ekvadorpuma)
  P. c. costaricensis (Mellom-Amerika)
  P. c. cougar (Nord-Amerika)
  P. c. azteca (Mexicocougar)
  P. c. browni (Yumacougar)
  P. c. californica (Californiafjelløve)
  P. c. coryi (Floridapanter)
  P. c. cougar (østlig fjelløve)
  P. c. hippolestes (Coloradofjelløve)
  P. c. improcera (Bajapuma)
  P. c. kaibabensis (Kaibabpuma)
  P. c. mayensis (Mayapuma)
  P. c. missoulensis (Missoulapuma)
  P. c. olympus
  P. c. oregonensis (Oregoncougar)
  P. c. schorgeri (Wisconsincougar)
  P. c. stanleyana (Texaspanter)
  P. c. vancouverensis (Vancouver Island cougar)
  P. c. puma (Sør-Amerika, sydlige deler)
  P. c. araucana (Andespuma)
  P. c. patagonica (Patagoniapuma)
  P. c. pearsoni (Parsonspuma)
  P. c. puma (Chilepuma)

 Annet 
Noen underarter er listet på CITES Appendix I og II. Puma concolor schorgeri og Puma concolor cougur er antatt utdødd i sin opprinnelige form. Puma concolor coryi (floridapanter) og Puma concolor costaricensis er svært truet i sin opprinnelige form.

 Referanser 
Stephen J. O'Brien, Joan C. Menninger, William G. Nash. 2006-04-14. Atlas of Mammalian Chromosomes. John Wiley & Sons, 14. apr. 2006 - 544 sider. Besøkt 2015-12-21

 Kilder 
 Cougar (Puma concolor), Lioncrusher's Domain
 Dewey, T. and A. Shivaraju. 2003. Puma concolor (On-line), Animal Diversity Web. Accessed December 05, 2006
 Cougar – Felis concolor, Big Cat Rescue

 Eksterne lenker 


Kategori:Amerika
Kategori:Mindre kattedyr
Kategori:Pattedyr formelt beskrevet i 1771
Kategori:Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Kategori:Ord og uttrykk fra indianske språk