Veitunneler i Norge

Det er godt over 1260 veitunneler i Norge (per 2022) med en samlet lengde på 1550 km.  73 av disse veitunnelene er over 3000 meter lange. Det er 33 norske tunneler på listen over undersjøiske. Liste over veitunneler i Norge inneholder i alt 1164 tunneler.

En rapport utarbeidet av Veidirektoratet i 2003 viste at det da var 758 tunneler på europa- og riksveiene og 154 på fylkesveiene. Av disse var 333 tunneler i Vestland. Den gjennomsnittlige tunnellengden var ca. 945 meter. Av tunnelene på europa- og riksveiene hadde 81 prosent lys, mens 23 prosent av tunnelene hadde ventilasjonsanlegg.Vegdirektoratet: Data om tunneler på riks- og fylkesveger 2003 I 1970 fantes det om lag 250 tunneler med samlet lengde på 96 km på riksveinettet, over halvparten av disse var i Vestland fylke. Mellom 1970 og 1975 kom det 100 nye tunneler.Bjørnland, Dag (1989): Vegen og samfunnet. En oversiktlig fremstilling og analyse i anledning Vegdirektoratets 125-årsjubileum 1864–1989. Utgitt av Vegdirektoratet. Vestland, Nordland og Rogaland har til sammen to tredeler av tunnelene på riksveinettet. Færrest tunneler er det i Østfold og Finnmark. I forhold til folketallet er Norge det landet med flest veitunneler. Norge har den dypeste (Ryfylketunnelen) og den lengste (Lærdalstunnelen) veitunnelen i verden (per 2025). 

Norges tettest trafikkerte veitunnel var i 2016 Festningstunnelen i Oslo, med rundt  kjøretøyer i døgnet.

 Bakgrunn 
Det norske vegnettet ble frem til tidlig 1800-tall hovedsakelig benyttet for ferdsel til fots. Det kjørbare hovedvegnettet besto i 1750 stort sett av strekningen Christiania–Trondheim over Dovre, samt forbindelser fra Christiania over Halden til Sverige, og fra Christiania til Kongsberg.Skarra, Nils: Vegtransport. I Innenlands samferdsel i Norge siden 1800 redigert av Dag Bjørnland. Oslo: Grøndahl/Transportøkonomisk institutt. På midten av 1800-tallet revolusjonerte nitroglyserin og senere dynamitt vegbygging i berglendt terreng. På denne tiden ble det bygget flere «chausseer» med slak stigning til erstatning for de bratte kleivene, for eksempel Ljabrochausséen i Oslo.Bjarne Rogan: Mellom tradisjon og modernisering. Kapitler av 1800-tallets samferdselshistorie. Oslo: Novus, 1998 Haukelivegen åpnet i 1891, en liten tunnel ved Dyrskar gjorde det lettere å rydde vegen for snø på forsommeren. De første bilene ble innført til Norge på 1890-tallet og vegdirektør Krag begynte fra 1899 utbedring av veistrekninger med tanke på biltrafikk.

I 1991 ga landets til da lengste tunnel, Gudvangatunnelen, fergefri forbindelse mellom Oslo og Bergen. I 1970 var det 250 tunneler på tilsammen 96 km på norske riksveier, 60 prosent av disse tunnelene var i Vestland. Fastlandsforbindelsen til Vardø var den første undersjøiske tunnelen i Norge i 1983. Gjennom det bratte Tokagjelet ble det frem til 1907 sprengt ut korte tunneler og «halvtunneler» i bergveggen.Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner  (avsnitt 168 Tokagjelet) Ved Eidfjordvatnet ble det i 1890 sprengt en kort og smal tunnel beregnet for hestetrafikk. De første tunnelen i Måbødalen fra omkring 1910 var bare 2,5 m bred.

Jernbanen ble ført gjennom tunnel fra 1850-årene. Vossabanen ble i 1883 ferdigstilt med en mange tunneler. Bergensbanen ble anlagt med i alt 183 tunneler, hvorav Gravhalstunnelen på 5,3 km var ferdig i 1908.Frøholm, Gabriel: Med veg skal landet byggjast. Med bru og tunnel skal vegen kortast og tryggjast. Oslo : Frøholm-forlag, 1970

 Profiler 
Statens vegvesens håndbok N500 for vegtunneler (av 2014)Vegtunneler , håndbok N500, Vegdirektoratet 2014, innhold oppdater 2010. angir noen standardiserte tverrsnittsprofiler:
 Profil Totalbredde  Kjørebane  Utsprengt tverrsnitt m2 Normalt tverrsnitt m2  Bruk T4 4,0  3,0  22,84 13,65 minst 3,0 m fri høyde, rette vegger, for gang- og sykkelveger, nødutganger/tverrforbindelser T5,5 5,5  3,5  42,59  29,72  For enfeltsveg T7,5  7,5  5,0  55,39  40,39 3,5 m er selve kjørefeltet og 1,5 m skulder, av- og påkjøringsramper med mulighet for passering av havarert kjøretøy T8,5  8,5  6,5  66,08  49,65  Tofeltsveg med lite trafikk, kjørefelt på 3,25 m T9,5  9,5  7,0  70,89  53,60  Tofeltsveg eller firefeltsveg med to løp, kjørefelt på 3,5 m. Brukes på riksveier med lite trafikk. T10,5  10,5  8,0  78,83  60,40  Skal brukes ved toveistrafikk der det er krav om midtfelt. Kan også brukes på vei med midtrekkverk der det ikke blir bygget to løp. Tunnelen har da ikke midtrekkverk, men 1m bredt midtfelt. Kjørefelt på 3,5 m. T12,5  12,50  10,0  96,24  75,48  Der det er behov for havarinisjer og i tunneler med stor trafikk, også rom for to kjørefelt og en gang- og sykkelveg adskilt med betongrekkverk

 Sikkerhet 
Vegtunneler i Norge har omkring 26 prosent færre ulykker med personskader enn veg i dagen. Undersøkelser i andre land viser også at tunneler har færre ulykker enn veg i dagen, forskjellen er størst i tettbygde strøk. Sterk stigning øker faren for ulykke og brann, bratte tunneler kan også gi høy fart og store fartsforskjeller mellom kjøretøy. I tunnel er muligheten for unnamanøver begrenset. Store forskjeller i lysforhold ved kjøring inn og ut av tunnel øker ulykkesfaren. Når ulykke eller brann oppstår, er rømning og redning vanskeligere i tunnel. Ingen sideaktivitet, ingen kryss og ikke blandet trafikk reduserer faren for ulykke i tunnel. Statistikken viser at det er relativt flest ulykker nær tunnelåpningen, både innenfor og utenfor tunnelen. Belysning og hvitmalte tunnelvegger reduserer ulykkesfaren blant annet ved å øke førernes oppmerksomhet og styrke fartsfølelsen.Trafikksikkerhetshåndboken del 1.19 , TØI, revidert 2014. Evakuering i tilfelle brann er mer krevende for tunneler med ett løp enn tunneler med to løp. For tunneler med to løp kan personer evakueres til motgående løp. Vegdirektoratet krever to løp når tunnelen er over 10 km og årsdøgntrafikk over 12.000. I tunneler med ett løp og trafikk i begge retninger vil evakuering til fots skje med en hastighet opp til 6 km/t, langsommere i stigning eller røyk.Vegdirektoratet: Etatsprogrammet Moderne vegtunneler 2008–2011. Grensesprengende tunneler - lange og dype, går det en grense? Rapport nr 136. Juni 2011.

I nye tunneler over 500 meter er det krav om radiodekning med DAB. Statens vegvesen installerer fra 2018 dessuten DAB i kortere tunneler på europaveier, riksveier og fylkesveier i Agder, Telemark, Vestfold og Buskerud.

I 2025 var det 200 tunneler i Norge som ikke oppfylte sikkerhetskravene. Arbeidet med oppgradering av eksisterende tunneler har vist seg å være kostbart. Moderne tunneler har havarilommer med telefon og slokkeutstyr. Årlig er det omkring 20 branner i norske veitunneler. Ifølge Statens vegvesen skal man straks kjøre ut av tunnelen dersom man observerer brann; alternativt skal man forlate kjøretøyet og evakuere til fots. Fordi røyken er det farligst kan være nødvendig å gå mot røyken for å kom raskest mulig til frisk luft.

Kostnader
Oppgradering av en eldre tunnel koster nesten like mye som en helt ny tunnel. For eksempel anbefalte Statens vegvesen i 2013 å erstatte de 16 tunnelene på E6 gjennom Sørfold med nye tunneler. Anlegg av en helt ny tunnel parallelt med eksisterende gjør at den gamle kan opprettholdes som omkjøringsveg. Oppgradering av de eldre tunnelene til høyere standard gjør dem ofte trangere, noe som reduserer framkommeligheten.https://www.tu.no/artikler/det-koster-like-mye-a-bygge-nye-tunneler-som-a-oppgradere-de-gamle/235186

 Oversikt 
Denne oversikten og oppsummerende tabeller er basert på Liste over veitunneler i Norge om ikke annet angitt i referansenote.

 Lærdalstunnelen er med sine 24 509 meter verdens lengste veitunnel. Norges nest lengste, Gudvangatunnelen, ligger også på E16 i Aurland kommune. Mellom Gudvangen og Lærdal er det 51,5 km, og av det er 43,0 km i tunnel.
 E39 har 90 tunneler, flest blant europaveiene i Norge.
 E16 har 60 av tunnelene på listen, i alt 95 km eller vel 15 prosent av veiens samlede lengde. Av 1039 km tunnel på listen er 95 km, over 9 prosent, på E16. Av disse tunnelene er 51 (samlet lengde 89 km) i Vestland, over en strekning på omkring 240 km (36,5 % av strekningen mellom Bergen og Filefjell er i tunnel), strekningen har omkring 8,5 prosent av Norges veitunneler målt i lengde.
Ryfylketunnelen mellom Stavanger og Tau er med sine 291 meter den dypeste offentlige vegtunnelen i verden (det finnes dypere i gruver). 
 Totalt 28 tunneler har innløp i to forskjellige kommuner
 Tre tunneler krysser en fylkesgrense: Oppljostunnelen, Sørdalstunnelen og Uføreberget tunnel.
 Vestland har flest veitunneler. De tre vestlandsfylkene har 656 tunneler på listen, over halvparten av listen.
 Aurland er med 46,7 km (medregnet halve Lærdalstunnelen) den kommunen med flest meter tunnel, mens Vaksdal har størst antall tunneler totalt.
 Mer enn 1 prosent av all vei i Norge går i tunnel.
 1161 tunneler på listen har gjennomsnittlig lengde 995 meter, halvparten av tunnelene er under 435 meter lange. 4,5 prosent av tunnelene er over 4 km.
 Vegdirektoratets hovedregel er at kryss i tunnel skal unngås. Et eksempel er Finnøytunnelen som har kryss med arm til Talgjetunnelen.

 Fordeling per fylke 
FylkeAntallLengde i meterlengste løpLengde i meteralle løpAgder69Akershus3232 56748 826Buskerud1723 12624 803Finnmark1430 77830 778Innlandet158 7398 739Møre og Romsdal94117 507117 507Nordland118143 675143 675Oslo1412 24623 416Rogaland10663 34663 736Telemark2714 68814 688Troms4557 63561 021Trøndelag4631 23332 096Vestfold3116 72129 979Vestland472451 176467 572Østfold76 6728 602Totalt11061 050 8811 107 402

Tunneler med flere løp teller som én tunnel under antall. Ved summering av tunnelenes lengde er kun det lengste løpet medregnet i den midterste kolonnen. og hvert løp er regnet med i den høyre kolonnen.

Flere tunneler har innløp i to forskjellige fylker. Disse er oppført under begge fylkers antall, mens deres lengde er fordelt mellom fylkene. Tunneler som går gjennom to fylker er: Sørdalstunnelen, Kvivstunnelen og Oppljostunnelen.

Tallene i tabellen er oppdatert pr. 24. oktober 2019, mens fylkene er oppdatert per 1. januar 2024.

 Etter veinummer 
Antall tunneler og tunnelenes samlede lengde for europaveier og noen andre viktige veistrekninger.
Veinummer Antall  Samlet lengde meter i tunnel % i tunnel % av tunneler Merknad60   15,1  9,151 tunneler på til sammen 89 km i Vestland, 36,5 % av veien i tunnel.60   7,9  3,2 76   3,2  8,0  90   6,4   7,0 Veiens samlede lengde er medregnet ferger. 28   8,7  3,5  24   6,8  2,5  9   7,8  1,3  6   11,6 1,4  1   9,3  0,4  2   2,2  0,3  1   1,4  0,3  1  7,0  0,1  20   21,2  3,1  62   15,9  7,3  27   4,5  2,7  14   5,1  1,3  13  6,6   1,6   1  69,5  0,6   4  50,4  1,0   7   21,6 0,5 Totalt 445 459 559 6,1  43,6 
Note: Medregnet tunneler som inngår i felles trase med andre veinummer. Tunneler med flere løp teller som én tunnel under antall. Ved summering av tunnelenes lengde er kun det lengste løpet medregnet samlet lengde. Prosent i tunnel er andel av veiens samlede lengde i tunnel. Prosent  av tunneler er hvor stor andel tunnelene på veien utgjør av samlet tunnellengde i Norge. Oppsummering er oppdatert august 2015. E8/12/69/75/136, Rv 5, 7 og 13 og Fv 17, 55, 557 og 653 oppdatert i juli 2020.

 Etter år 
Fordeling på perioder for eksisterende veitunneler med år for åpning oppgitt i Liste over veitunneler i Norge. I alt 944 tunneler har data for år, 220 uten. Halvparten av tunnelen er bygget i før 1989, 70 prosent er bygget før år 2000.

 Periode Antall  Prosent av alle tunneler til 1945 23  2,5 1946–1965 115 12,1 1966–1975 130  13,8 1976–1985  127  13,5 1986–1995 209  22,1 1996–2005  165  17,5 2006–  175  18,5
Oppsummeringen er oppdatert august 2015.

 Etter lengde 
 Lengde meter  Antall  Prosent av alle tunneler 100 eller kortere  171   14,7 101–300 306  26,4 301–1000 359  30,9 1001–3000  237  20,4 3001–7000 72  6,2 7000–  16  1,4
Oppsummeringen er oppdatert august 2015.

 Veitunneler i Norge over 4000 meter 
Listen kan sorteres for hver av kolonnene, altså etter navn, lengde, åpningsår, veinummer, fylke eller kommune. Se artiklene om de enkelte tunnelene for mer informasjon. :Kategori:Tunneler i Norge med underkategorier har også artikler om en del kortere tunneler.

Statens vegvesens skilt runder ofte av lengden på tunneler til nærmeste 10 meter.

 Bilde Navn Lengde (m) Åpnet Vei Fylke  Kommune Kommentar   Boknafjordtunnelen    2033https://www.vegvesen.no/vegprosjekter/europaveg/e39rogfast/   Rogaland  Randaberg, Kvitsøy, Bokn  Under bygging. Verdens lengste og dypeste undersjøiske veitunnel og veitunnel generelt 392 muh. Fergefri veiforbindelse mellom Nord-Jæren og Haugalandet. 1.  100px|Lærdalstunnelen  Lærdalstunnelen    2000   VestlandAurland, Lærdal  Verdens lengste veitunnel. 2.  100px  Ryfylketunnelen    2019    Rogaland  Stavanger/Strand  Fra 2019 den lengste og dypeste undersjøiske veitunnel 291 muh. Fergefri forbindelse mellom Stavanger og Strand. 3.  100px  Gudvangatunnelen    1991   VestlandAurland  Norges lengste mellom 1991 og 2000. 4.  100px|Folgefonntunnelen  Folgefonntunnelen    2001   VestlandKvinnherad, Ullensvang  5.   Toventunnelen    2014    Nordland  Leirfjord/Vefsn  Lengste tunnel i Nord-Norge. 6.   Jondalstunnelen    2012   VestlandUllensvang/Kvinnherad  7.  100pxMælefjelltunnelen  2019Telemark  Hjartdal/Seljord   100px  Lyshorntunnelen   2022   VestlandBergen/
Bjørnafjorden Del av  E39 Svegatjørn-Rådal utbyggingen.  8.   Karmøytunnelen   2013    Rogaland  Karmøy/Tysvær  Fra 2013 til 2019 lengste undersjøiske veitunnel 139 muh. Fastlandsforbindelse for Karmøy. Rundkjøring inni tunnelen som forbinder armene fra Håvik (ca 4 km), Fosen (ca 1,1 km) og Mjåsund (ca 3,8 km). 9.  100px|Kjøsnestunnelen  Kjøsnestunnelen    2022    Vestland  Sunnfjord   10.  100px|Korgfjelltunnelen  Korgfjelltunnelen    2005    Nordland  Hemnes, Vefsn  Lengste tunnel på E6   Steigentunnelen    1991    Nordland  Hamarøy, Steigen   100px|Bømlafjordtunnelen Bømlafjordtunnelen    2000   VestlandBømlo, Sveio  Undersjøisk veitunnel, 262,5 muh.   100px|Eiksundtunnelen Eiksundtunnelen    2008    Møre og Romsdal  Ulstein, Volda, ØrstaTunnelåpningene er i Ulstein og Ørsta kommuner, men tunnelen går også under et lite parti i Volda kommune.  Fra 2008 til 2019 verdens dypeste undersjøiske veitunnel, 287 muh.  100px|Svartistunnelen Svartistunnelen    1986    Nordland  Meløy  Norges lengste mellom 1986 og 1991   Høyangertunnelen    1982   VestlandHøyanger Norges lengste mellom 1982 og 1986  100px Vallaviktunnelen    1985/2013  VestlandVoss, Ulvik Utvidet i forbindelse med Hardangerbrua  100px|Oppdølstrandtunnelen Oppdølstrandtunnelen    2014    Møre og Romsdal  Sunndal    100px|Åkrafjordtunnelen Åkrafjordtunnelen    2000   VestlandEtne    100px|Oslofjordtunnelen Oslofjordtunnelen    2000   AkershusFrogn, Asker Undersjøisk veitunnel, 134 muh.   100px|Nordkapptunnelen Nordkapptunnelen    1999   FinnmarkNordkapp  Undersjøisk veitunnel, 212 muh.   100px|Frudalstunnelen  Frudalstunnelen    1995   VestlandSogndal    100px Fodnestunnelen    1995   VestlandLærdal    100px Innfjordtunnelen    1991    Møre og Romsdal  Rauma    100px  Kvivstunnelen    2012   Møre og RomsdalVolda Kvivstunnelen er en del av Kvivsvegen  100px  Knappetunnelen    2010/2015   VestlandBergen  Undersjøisk veitunnel 29 muh. 2010 (byggetrinn 1), 2015 (byggetrinn 2)   Fjærlandstunnelen    1986   VestlandJølster, Sogndal    100px|Sørdalstunnelen Sørdalstunnelen    2007    Nordland, TromsLødingen, Kvæfjord     Naustdalstunnelen    1995   VestlandKinn, Sunnfjord   100px|Øksendalstunnelen Øksendalstunnelen    2000    Møre og Romsdal  Sunndal    100px|Byfjordtunnelen Byfjordtunnelen    1992    Rogaland  Randaberg/
Stavanger Undersjøisk veitunnel, 223 muh.    Tosentunnelen    1986    Nordland  Brønnøy, Grane     Filefjelltunnelen    2017    Innlandet  Vang    Nordnestunnelen    2018   TromsKåfjord     Atlanterhavstunnelen    2009    Møre og Romsdal  Averøy, Kristiansund  Undersjøisk veitunnel, 250 muh.    Nogvafjordtunnelen    2022   Møre og RomsdalÅlesund   100px  Finnøytunnelen    2009    Rogaland  Stavanger  Undersjøisk veitunnel, 200 muh. Oppgitt lengde er hovedtunnelen Hanasand - Ladstein. Arm til Talgje er 1 467 meter lang. Eneste undersjøiske veitunnel i Norge med veikryss.   100px|Tunellen ved Dyrskar Haukelitunnelen    1968   VestlandUllensvang  Egentlig to sammenbygde tunneler, Peparsteintunnelen og Dyrskartunnelen, bygd sammen ved Dyrskar. Norges lengste mellom 1968 og 1982.  100px|Hitratunnelen Hitratunnelen    1994    Trøndelag  Hitra  Undersjøisk veitunnel, 264 muh. Verdens dypeste 1994–2008.  100px  Hundvågtunnelen    2020   Rogaland  Stavanger  Undersjøisk veitunnel, 94,5 muh.   100px  Frøyatunnelen    2000    Trøndelag  Frøya, Hitra  Undersjøisk veitunnel, 164 muh.   100px|Heggurtunnelen Heggurtunnelen    1982    Møre og Romsdal  Fjord  Var lengste tunnel på fylkesvei til reformen i 2010. Var tredje lengst av alle ved åpningen.   Freifjordtunnelen    1992    Møre og Romsdal  Gjemnes, Kristiansund  Undersjøisk veitunnel, 130 muh.    Flenjatunnelen    1986   VestlandAurland     Eikefettunnelen    1980   VestlandAlver   Kvarvtunnelen    2028    Nordland  Sørfold Del av nye E6 gjennom Sørfold   Bortnetunnelen   2013   Vestland Bremanger   Sørkjostunnelen    2018   TromsNordreisa   100px|Røldalstunnelen Røldalstunnelen    1964  / VestlandUllensvang     Oppljostunnelen    1977   Innlandet, Vestland  Skjåk, Stryn     Gyltviktunnelen    2028    Nordland  Sørfold Del av nye E6 gjennom Sørfold   Kobbskartunnelen    1986    Nordland  Sørfold    100px|Honningsvågtunnelen Honningsvågtunnelen    1999   FinnmarkNordkapp    100px|Mastrafjordtunnelen Mastrafjordtunnelen    1992    Rogaland  Stavanger Undersjøisk veitunnel, 133 muh.    Bagnskleivtunnelen    2019    Innlandet Sør-Aurdal/ Nord-Aurdal   100px|Berdalstunnelen Berdalstunnelen    1987   VestlandAurland    100px|Øksfjordtunnelen Øksfjordtunnelen    1988   FinnmarkLoppa    100px  Viketunnelen    1997/2005    Møre og Romsdal  Molde  Forlenget fra 3 535 m i 2005    Valderøytunnelen    1987    Møre og Romsdal  Giske, Ålesund  Undersjøisk veitunnel, 137 muh.   100px  Hundorptunnelen    2016   InnlandetSør-Fron  Motortrafikkvei   Halsnøytunnelen    2008   VestlandKvinnherad  Undersjøisk veitunnel, 136 muh.   100px  Masfjordtunnelen    1995   VestlandMasfjorden    Tunsbergtunnelen    2011   VestlandVoss   Søgnetunnelen    2022   AgderKristiansand  Under bygging

Tunneler over 4000 m under bygging
Fiskefjordtunnelen
Forbordsfjelltunnelen
Kvitsøytunnelen

 Noen andre utvalgte veitunneler 
BildeNavn  Lengde (m)  Åpnet Vei Fylke  Kommune  Kommentar100px|Sentrumstangenten Breivikatunnelen, Langnestunnelen og Sentrumstangenten     1993, 	1988 og 1999   TromsTromsø  Sammenhengende tunnelsystem i Tromsø. Breivikatunnelen (2634 m), Langnestunnelen (1710 m) og Sentrumstangenten (1628 m) regnes vanligvis som separate tunneler.100px|AmlatunnelenAmlatunnelen    1995   VestlandSogndal  Biloppstillingsplass i den ene enden ved Mannheller fergekai100px|Tussentunnelen Tussentunnelen    2004    Møre og Romsdal  Molde  Opprinnelig privat bomvei utenom det offentlige veinettet, innkortning av fylkesvei 64, nå del av det offentlige veinettet. 100px  Sjønståfjelltunnelen    1956/1972    Nordland  Fauske  Den lengste av 4 jernbanetunneler som ble ombygd til veitunneler i 1972-75100px|Vardøtunnelen Vardøtunnelen    1983   FinnmarkVardø  Norges første undersjøiske veitunnel, 88 muh.100px|Melkøysundtunnelen Melkøysundtunnelen    2003  Privat FinnmarkHammerfest  Eneste undersjøiske veitunnel utenom det offentlige veinettet, 62 muh.  Ofredalstunnelen    1992  Kv. VestlandÅrdal  Norges bratteste offentlige veitunnel, 16 % stigning. 100px|Kjeåstunnelen Kjeåstunnelen    1974  Privat VestlandEidfjord  «Verdens dyreste gårdsvei»Sitat fra NAF Veibok100px|Spiralen Spiralen    1961  Kv. BuskerudDrammen  Spiraltunnel i Bragernesåsen  Runehamartunnelen    1970-tallet?  Privat, tidligere   Møre og Romsdal  Rauma  Nedlagt, nå testtunnel for brannforsøk  Nonshaugen tunnel    1975    Nordland  Vågan  Gang- og sykkelvei gjennom tunnelen

 Noen gamle tunneler 
BildeNavn  Lengde (m)  Åpnet Vei Fylke  Kommune  Kommentar100px|Eldste tunnel ved Eidfjordvatnet Lindetonitunnelen ved Eidfjordvatnet    1891   fram til 1976,nå gang- og sykkelvei VestlandEidfjord  Norges eldste veitunnel? Kong Oscar II's initaler er hugget i fjellveggen over tunnelen. 100px  Kårdalstunnelen    1898  Kv. VestlandAurland  Eldste veitunnel i Sogn og FjordaneKristin Ese: På god veg - Veghistorie i Sogn og Fjordane. Selja Forlag, Førde 2007. ISBN 978-82-91722-70-2  Gamle Ottatunnelen    1899  ved  VestlandLuster  Nest eldste veitunnel i Sogn og Fjordane100px|Den gamle tunnel ved Dyrskar Gamle Dyrskartunnel på Haukelifjell    1900  ved  VestlandUllensvang  En av Norges eldste veitunnelerHelenorge.no oppgir byggeåret til 1886, men det er sannsynligvis feil. Ifølge Statens vegvesen ble veien åpnet i 1886, men tunnelen ikke bygd før i perioden 1891–1900.100px Slottsfjelltunnelen    1881/1970-årene  ved  VestfoldTønsberg  Åpnet i 1881 som jernbanetunnel, ombygget til veitunnel i 1970-årene

 Norges 20 mest trafikkerte veitunneler 
Listen er basert på trafikktall fra 2003. Kilde: Beregning av gjenanskaffelsesverdien av riksvegnettet

BildeNavn  Lengde (m)  ÅDT(2003)  Antallløp  Åpnet Vei Fylke  Kommune  Kommentar ! 100px Festningstunnelen  1 800  75 000  2  1990    Oslo  Oslo  Dypeste punkt 45 muh.  Auglendstunnelen  359  49 680Vegvesen.no -  ÅDT Rogaland  2  1974    Rogaland  Stavanger   Eidsvågtunnelen  854  41 088  2  1956/1988    VestlandBergen   Fløyfjelltunnelen  3 825 37 633  2  1988    VestlandBergen 100px Framnestunnelen  123  35 948  2 1989   Oslo  Oslo 100px Ekebergtunnelen  1 583  33 944  2  1995    Oslo  Oslo 100px Nygårdstunnelen  864  33 738  2  1999   VestlandBergen  100px  Hamangtunnelen  342  32 311  1 1983  AkershusBærum   og mindre trafikkmengde etter år 2019100px Brynstunnelen  240  31 789  2 1969    Oslo  Oslo 100px Damsgårdstunnelen  136  30 925  2  1992  VestlandBergen  100px  Storotunnelen  136  30 889  2 1994   Oslo  Oslo   Kjørbotunnelen  331  29 580  2  1992   AkershusBærum 100px Ryentunnelen  154  29 398  2 1996   Oslo  Oslo 100px|Vålerengtunnelen Vålerengtunnelen  831  29 191  2 1989   Oslo  Oslo 100px|Granfosstunnelen øst Granfosstunnelen øst  1 179  26 315  2  1992    Oslo  Oslo  Granfosstunnelen vest hadde ÅDT på 12 816100px|Troldhaugtunnelen Troldhaugtunnelen  471  24 474  2 1983/2006  VestlandBergen 100px|St. Hansfjelltunnelen St. Hansfjelltunnelen  158  23 500  1 1979  ØstfoldFredrikstad 100px|Tåsentunnelen Tåsentunnelen  1 284  22 782  2 1999    Oslo  Oslo 100px|Harafjelltunnelen Harafjelltunnelen  252  22 686  1 1981  VestlandBergen 100px|Kipletunnelen Kipletunnelen  171  22 686  1 1981  VestlandBergen   Smiehagen tunnel  892  22 070  1 1999  AkershusFrogn  Tunnelen har trafikk bare i sydgående retning Tunneler bygget før 2003 som ikke er med i kilden  Glaskartunnelen  592  	44 600https://vegkart.atlas.vegvesen.no/  2  1985   Vestland  Bergen   Grillstadtunnelen  748  21 070https://vegkart.atlas.vegvesen.no/  2  1989   Trøndelag  Trondheim  Tunneler bygget etter 2003  Eiganestunnelen  3 700  34 191https://vegkart.atlas.vegvesen.no/  2  2020   Rogaland  Stavanger   Bjørnegårdtunnelen  2 300  34 454 https://vegkart.atlas.vegvesen.no/  2  2018    Akershus  Bærum 

Til sammenligning er Sveriges tettest trafikkerte veitunneler Fredhällstunnelen på E4 i Stockholm med 160 000 kjøretøyer og Tingstadstunnelen på E6 i Göteborg med 110 000 kjøretøyer.

 Bratteste tunneler 
Største stigning i tunnelen angitt i prosent. Statens vegvesens retningslinjer av 2007 setter maksimal stigning i tunnel til 5 prosent for nye tunneler. Det er gjort unntak for undersjøiske tunneler som ikke bør være brattere enn 7 prosent. Ved liten trafikk (ÅDT under 1500) er grensa er satt til 8 prosent, og 6 prosent ved stor trafikk (ÅDT>15 000).Statens vegvesen: Lange, bratte og kompliserte tunneler , Nytt om vegnormalarbeidet, Nr 6, 19. oktober 2007, 7. årgang, lest 8. juli 2015. Lange, bratte bakker øker faren for at det oppstår brann i motor eller bremser, særlig på tunge kjøretøy.http://www.nrk.no/sognogfjordane/klart-flest-brannar-i-bratte-tunnelar-1.12499128 Grensen var høyere tidligere, så eldre tunneler kan ha høyere stigning.

Listen omfatter tunneler med 7 prosent eller mer stigning. Listen er ufullstendig, oppdatert august 2015
BildeNavn  Lengde (m)  Stigning % Vei Fylke  Kommune  Kommentar  Ofredalstunnelen    16  Kv1416 VestlandÅrdal   Talgjetunnelen    10,2    Rogaland  Stavanger  arm av Finnøytunnelen (undersjøisk kryss)  Atlanterhavstunnelen    10    Møre og Romsdal  Kristiansund/Averøy  undersjøisk, 250 muh  Godøytunnelen    10    Møre og Romsdal  Giske  undersjøisk, 153 muh100px Bjorøytunnelen   10   VestlandBergen/Øygarden  undersjøisk, 88 muh Hvalertunnelen    10   ØstfoldHvaler  undersjøisk, 120 muh100px Flekkerøytunnelen   10   AgderKristiansand  undersjøisk, 101 muh 100px  Hitratunnelen   10    Trøndelag  Hitra  undersjøisk, 264 muh  Frøyatunnelen   10    Trøndelag  Hitra/Frøya  undersjøisk, 164 muh, bredde 6,0 m  Lysetunnelen   10     Rogaland  Sandnes  Lysebotn  Maursundtunnelen   10   TromsSkjervøy/Nordreisa  undersjøisk, 92 muh100px Nordkapptunnelen   10   FinnmarkNordkapp  undersjøisk, 212 muh, skiltet utenfor oppgir 9 % stigning Ibestadtunnelen   9,9   TromsIbestad  undersjøisk, 112 muh100px  Eiksundtunnelen    9,6    Møre og Romsdal  Ulstein/Volda/Ørsta  undersjøisk, 287 muh  Freifjordtunnelen   9,6    Møre og Romsdal  Gjemnes/Kristiansund  undersjøisk, 130 muh100px Botnatunnelen    9    VestlandAurland    Låvisbergtunnelene    9  VestlandAurland   100px  Finnøytunnelen    9    Rogaland  Stavanger  hovedtunnel, arm til Talgje er brattere (undersjøisk kryss)100px  Fannefjordtunnelen   8,6    Møre og Romsdal  Molde  undersjøisk, 100 muh100px Masfjordtunnelen    8,2   VestlandMasfjorden  100px Bømlafjordtunnelen    8,5   VestlandStord/Sveio    Ellingsøytunnelen    8,5    Møre og Romsdal  Ålesund  undersjøisk, 137 muh  Valderøytunnelen    8,5    Møre og Romsdal  Giske/Ålesund  undersjøisk, 144 muh100px|Byfjordtunnelen  Byfjordtunnelen    8    Rogaland  Randaberg/Stavanger  undersjøisk 223 muh100px  Mastrafjordtunnelen    8    Rogaland  Stavanger  undersjøisk 133 muh  Karmøytunnelen    7,4    Rogaland  Karmøy/Tysvær  Lengste undersjøiske veitunnel 139 muh. Fastlandsforbindelse for Karmøy. Rundkjøring inni tunnelen som forbinder armene fra Håvik (ca 4 km), Fosen (Karmøy) (ca 1,1 km) og Mjåsund (ca 3,8 km).100px  Oslofjordtunnelen     7   AkershusAsker/Frogn  undersjøisk 134 muh100px  Austmannalitunnelen    7   VestlandUllensvang  vendetunnel 100px Måbøtunnelen   7   VestlandEidfjord     Sivletunnelen    7   VestlandVoss  Stalheimskleivi  Stalheimtunnelen   7   VestlandVoss  Stalheimskleivi

 Litteratur 
 Nestegard, Dag H. Vegar gjennom fjell. Selja Forlag 2019. ISBN 9788282401586

 Se også 
 Liste over veitunneler i Norge
 Liste over veitunneler i Sverige
 Undersjøiske veitunneler i Norge
 Lengste veitunneler i hvert fylke

 Tunnel
 Vendetunnel
 Undersjøisk tunnel
 Jernbanetunneler i Norge

 Referanser 
Vegvesen.no  - ÅDT Hordaland

 Kilder 
Hovedlisten over de lengste tunnelene er basert på en liste utarbeidet av Gunnar Lotsberg og publisert på The World's longest Tunnel Page . Grunnlagslisten er brukt med tillatelse. Data er hentet fra flere forskjellige kilder, blant annet Gunnar Lotsbergs liste og dokumentet Beregning av gjenanskaffelsesverdien av riksvegnettet (2004).

 Eksterne lenker 

 Statens vegvesen: Antall tunneler på vegnettet i Norge (16. august 2004)
 The World's longest Tunnel Page  har også liste over kortere tunneler.
 Statens vegvesen kart over tunneler i Norge


Veitunneler i Norge
Norge, Veitunneler i

sv:Tunnlar i Norge#Vägtunnlar