Norske pengesedler

Norske pengesedler brukes i tillegg til norske mynter, med pålydende verdi i norske kroner, som standard betalingsmiddel i Norge. Per januar 2019 er gyldige norske pengesedler av valør 50 kroner, 100 kroner, 200 kroner, 500 kroner og 1000 kroner. Sedlene med valører på 50, 100, 200 og 500 kroner var ved inngangen til 2019 allerede i 8. utgave (forklares nedenunder som «serie VIII»), mens 1000 kroner-seddelen ble, som den siste, byttet ut i november 2019.

 Historie 
miniatyr|Norges riksvåpen var å finne på de fleste sedler fram til sjette utgave av kroner og øre.
De første norske sedlene var de såkalte Møhlen-sedlene, som var i sirkulasjon i 1695. Disse ble mislykket fordi ingen av de som fikk sedler hadde tro på dem, og byttet dem inn i sølv ved første anledning. I og med opprettelsen av «Den Kiøbenhavnske Assignations-, Vexel- og Laanebank» (kalt Courantbanken) i 1736 kom sedlene virkelig inn i det dansk-norske pengevesen. Imidlertid kom få av disse sedlene til Norge. Seddelpressen gikk så langt at det medførte frykt for inflasjon, og banken ble senere nedlagt.<ref>Side 34–36, Hans Chr. Erlandsen: Penger av papir Seddelens saga og sosiologi; seddelkunst og seddeltrykking; svindlere og samlere, Grøndahl Dreyer, Oslo, 1992</ref>

Deretter kom Norges neste seddelutgave i 1807, de såkalte «Regjeringskommisjonsedlene».Side 11, Kåre Sæthre: Norske pengesedler med Svalbard og Bjørnøya 1695–2017, 24. utgave, Bergen, 2017 Den første var assignasjonsbevis, 1, 5, 10, 50 og 100 riksdaler i 1807.Nr A68-72, side 74–78, Sæthre. Alle disse var utgitt etter forordning 18. september 1807, bortsett fra 50 riksdaler, som var fra autorisasjon fra den Kongelige Regjerings-Commision og datert 1. november 1807. Deretter fulgte skillemyntseddelen 12 skilling kurant i 1810. Denne kom fordi det var mangel på skillemynt under krigen fra 1807–14.Side 79, Sæthre I 1813 ble den norske avdelingen av Riksbanken ble opprettet i 1813, og de ga ut rigsbanksdaler i 1813 og 1814. Under Christian Frederiks tid i Norge ble det utgitt stattholderbevis, kjent som «prinsesedler» fra «Kongeriget Norges Laane- og Disconto-Casse». Av disse riksbanksdalerne ble 99 % inndratt og brent på Akershus Festning.Side 80–83, Sæthre Deretter kom det i 1816 ut utgitt 20, 80 og 200 Norske Speciedaler av nevnte Laane- og Disconto-Casse, men disse ble forbudt etter 1819.Side 86, Sæthre

Speciedaler
I 1817 de første speciedalersedlene, og det kom flere utgaver frem til 1877. I oversikten under vises sedlene etter Karl Sæthres klassifikasjonssystem.Side 95–119, Sæthre Hovedfargene på sedlene ble etablert da, og bare delvis forandret seg siden, det vil si 100-sedlene har vært røde, 50-sedlene grønne, 10-sedlene gule (bortsett fra den siste) og 5-sedlene blå.

 Den énfargede seddeltypen 1817–42  
Disse sedlene ble gitt ut i hovedsak under Karl III Johan.Side 95–105, Sæthre Trykkingen foregikk i Trondheim, som fikk blankettene kjørt til seg første gang i 1817, da med militær eskorte. Alle sedlene ble nummerert for hånd. De tidlige sedlene ble kritisert for alt fra kvalitet på blekk og papir til uleselighet og vignetter. Det som var viktigere, var at på grunn av Norges dårlige rykte og det faktum at sølvet ikke ble tatt ut av Norges Banks hvelv, var det bare det siste året av denne perioden at verdien på en specidalers seddel tilsvarte verdien i sølvmynt.Side 45–47, Erlandsen
 Valør  Trykket Ugyldig  Farge  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 100 speciedaler  1840  1840  Rød   Riksvåpenet rammet inn av to romertall C [Vignett]50 Speciedaler I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel Eet Hundrede Speciedalere hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 50 speciedaler  1839  1839  Grønn  Riksvåpenet rammet inn av to romertall L [Vignett]50 Speciedaler I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel Femti Speciedalere hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 10 speciedaler  18261834  18261834  GulbrunGul   Romertall X Riksvåpenet romertall X [Vignett]10 Speciedaler I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel, Ti Speciedalere hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 5 speciedaler  1827  1828  Mørkeblå   Riksvåpenet [Vignett]Fem Spdr I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel Fem Speciedalere hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 5 speciedaler  1818  1818  Lyseblå   N S FEM[Vignett]5 Specier I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel, Fem Speciedalere hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 1 speciedaler  1825  1843  Hvit  E N S[Vignett]Een Spdr I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel, Een Speciedaler hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 1 speciedaler  1817–22  1843  Hvit  I N S[Vignett]Een Specie I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel Een Speciedaler hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 1/2 speciedaler  1834  1848  Hvit  1/2[Vignett]1/2 Sp[stor skrift] Norges Banks Repræsentativ for en halv Speciedaler. Trondhiem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 1/2 speciedaler  1822  1831 Hvit  24 Skilling Norges Banks Repræsentativ for Fire og Tyve Skilling Species, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 24 skilling  1834 1842  Hvit  1/5[Vignett]24 Sk[stor skrift] Norges Banks Repræsentativ for en femtedeel Speciedaler. Trondhiem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 24 skilling  1822  1826  Hvit  24 Skilling Norges Banks Repræsentativ for Fire og Tyve Skilling Species, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk Samtlige sedler fra etter 1842 er bare kjent i unike eksemplarer

 Den tofargede seddeltypen 1843–65  
Rundt 1850 dukket det opp en diskusjon om det skulle åpnes for private seddelbanker, slik det eksisterte i Sverige og Danmark. Tanken var at næringlivet trengte kreditt og det å kunne utstede sedler ville ha vært fordelaktig for dem. Det ble likevel nedstemt.Side 47–47, Erlandsen Samme år ble de siste eksemplarene av denne seddelrekken inndratt.Peter Ravnsborg-Gjertsen og Jens Olav Sporastøyl: Seddeltrykkeriet – en 190 års historie  – Norges Bank.no

Forrige seddeltype hadde sedler til verdi under en speciedaler på grunn av sølvmangel. Denne seddeltypen hadde ikke det. Det som var nytt, var at man fikk tofargetrykk. Med dette betydde det at teksten ble trykket både i sort og en farge til. Grunnen til dette byttet skyldtes delvis sikkerhet, og delvis junstneriske krav. Etter et alvorlig tiflelle av seddelforfalskning i 1839 ble det avgjort at sedlene måtte bli bedre beskyttet. En nyvinning fra 1858 var at seddelnummeret gikk over fra å skrives for hånd til å trykkes med en hurtigpresse.Side 104, Karl Sæthre, Hans-Gunnar Eldorsen: Norske pengesedler med Svalbard og Bjørnøya 1695–2010 og norske nødsedler utgitt i 1940, 22. utgave, Bergen, 2011 Dette var også tidspunktet der sedler var pari kurs med sølvmynter med samme verdibetegnelse. Den nye designen var tegnet av kunstmaleren Johannes Flintoe.Tofargede sedler  – Norges Bank 

 Valør  Trykket Ugyldig  Papirfarge/Trykkfarge  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 100 speciedaler  1859  1861  Hvit/Rød og sort  100  [Riksvåpenet] Spd Mod denne Seddel betaler Norges Bank til ihendehaveren Eet Hundrede Speciedalere sølv, Trodhjem, Aar 18[håndskrevet]  Uten trykk 50 speciedaler  1850  1861  Hvit, grønnlig/Grønn og sort  50  [Riksvåpenet] Spd Mod denne Seddel betaler Norges Bank til ihendehaveren Femti Speciedalere sølv, Trodhjem, Aar 18[håndskrevet]  Uten trykk 10 speciedaler  1847  1862  Hvit, så gul/Brun og sort Ti  [Riksvåpenet] Sp Mod denne Seddel betaler Norges Bank til ihendehaveren TI SPECIEDALERE sølv, Trodhjem, Aar 18[håndskrevet]  Uten trykk 5 speciedaler  1857  1863  Lyseblå/Blått og sort  Fem  [Riksvåpenet] Spd Mod denne Seddel betaler Norges Bank til ihendehaveren Fem speciedaler sølv, Trodhjem, Aar 18[håndskrevet]  Uten trykk 5 speciedaler  1843  1852  Hvit, så lyseblå/Blått og sort  5 SpdlrI følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel, Fem Speciedalere hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 1 speciedaler  1854  1866  Blågrå/Blått og sort Een [Riksløven] Spdr I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel, Een Speciedaler hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 1 speciedaler  1854  1866  Gråhvit/Blått og sort  Een [Riksløven] Spdr I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel, Een Speciedaler hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 1 speciedaler  1850  1853  Hvit/Sort  Een [[Riksløven] Spdr I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel, Een Speciedaler hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk 1 speciedaler  1845  1849  Blågrå på hvitt/Grågrønn og sort Een Spd, hvit åttekantet ramme (rektangulær med innbuede kanter) med teksten I følge Fundation af 1816 betaler Norges Bank i Trondhjem til Ihændehaveren, mod denne seddel Een Speciedaler hvorfor Valuta i Banken er modaget, Trondhjem Aar [håndskrevet]  Uten trykk

 Den flerfargede seddeltypen 1866–75 
På 1860-tallet ønsket Norges Bank sedler med bedre papirkvalitet og med moderne produksjonsteknikk. De fikk et tilbud fra paprirfabrikant og seddelprodusent Saunders i London om sedler med trykk basert på galvanoplastikk og maskinell gravering. I 1866 kom den nye seddelserien. Nytt med disse sedlene var også at de var trykket på baksiden. I tillegg hadde de bilder av typen kobbertrykk. Bildene symboliserte de viktigste næringsveiene, bergverk, fiske, landbruk og sjøfart. Etter hvert be fargetrykket utført i Trondheim ettersom trykkeutstyret ble oppdatert. Seddeltypen varte i ni år ettersom Norge gikk over til kroner og øre i 1875. Ellers var det ingen variasjoner i farge på de ulike sedlene.side 112–113, Sæthre, Eldorsen

 Valør  Første trykkeår Siste trykkeår Farge  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 100 speciedaler  1859  1875  Rødt papirRød, grønn og sort  Kobberstikk av fire mannsfigurer som representant for de fire næringsveiene: Fra venstre: Bergverksdrift, sittende; Fiske, stående; Norges riksvåpen; Jordbruk, stående; Sjøfart, sittende 100 i senter med kronet riksvåpen på hver side. 100 i hvert hjørne 50 speciedaler  1850  1875  Grønt papirRød, grønn og sort  Kobberstikk av fire mannsfigurer som representant for de fire næringsveiene: Fra venstre: Bergverksdrift, sittende; Fiske, stående; Norges riksvåpen; Jordbruk, stående; Sjøfart, sittende  Kronet riksvåpen sentrert med sirkel med tallet 50 i små sirkler langs kanten, 50 til venstre og høyre 10 speciedaler  1867  1875  Gult papirRød, grønn og sort  Kobberstikk av fire mannsfigurer som representant for de fire næringsveiene: Fra venstre: Bergverksdrift, sittende; Fiske, stående; Norges riksvåpen; Jordbruk, stående; Sjøfart, sittende  Kronet riksvåpen sentrert med 10 til venstre, TI til høyre, X over og under 5 speciedaler  1868  1875  Blått papirRød, grønn og sort  Kobberstikk av fire mannsfigurer som representant for de fire næringsveiene: Fra venstre: Bergverksdrift, sittende; Fiske, stående; Norges riksvåpen; Jordbruk, stående; Sjøfart, sittende  Kronet riksvåpen sentrert med FEM til venstre, høyre, over og under 1 speciedaler  1866 1875  Rød,grønn og sort Kobberstikk av fire mannsfigurer som representant for de fire næringsveiene: Fra venstre: Bergverksdrift, sittende; Fiske, stående; Norges riksvåpen; Jordbruk, stående; Sjøfart, sittende  Kronet riksvåpen sentrert med 1 over og under, EEN til venstre og SPd til høyre
I denne oversikten er teksten sløyfet ettersom illustrasjoner har tatt over som mest markant symbol.

 Kroner 
Norges Bank begynte allerede i 1860-tallet å skifte ut sølvet som var sikkerhet for sedlene med gull. I 1873 var utskiftningen gjennomført, og gullstandarden ble innført i 1874. Den varte til 1931 med unntak av 1915 og 1921–27.Side 48–49, Erlandsen Med «Lov om Pengevæsenet» av 17. april 1875 speciedaler og skilling erstattet av kroner og øre. I den anledning måtte det trykkes nye sedler. Denne loven foranlediget at Norge 16. oktober samme år ble del av Den skandinaviske myntunion.Side 117, Sæthre, Eldorsen

 Serie I (1877–1901) 
Serie I ble den første og eneste gangen en regjerende konge har vært avbildet på en norsk seddel.Side 136, Erlandsen Størrelsen på sedlene var slik at de to minste, 5 og 10, var 135 x 78 mm, mens 50 og 100 var dobbelt så store, 135 x 156 mm, og 500 og 1000 kroner var dobbelt så store som det igjen, 270 x 156 mm.

 Valør  Første trykkeår Siste trykkeår Farge  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 1000 kr  1877  1899 Oransje(-blå)  Oscar II øverst, 1000 i midten og Norges riksvåpen under.Stiftsstedenes våpen: Christiania, Bergen og Hamar til venstre, Trondheim, Kristiansand og Tromsø til høyre  Stilisert vikingkonge til venstre, kronet riksvåpen til høyre, i sentrum tallet 1000 500 kr  1877  1899  Fiolett, brunfiolett  Oscar II til venstre  Stilisert vikingkonge til venstre, kronet riksvåpen til høyre, i sentrum tallet 500 100 kr  1877  1899  Rød, rødbrun  Oscar II øverst, 100 i midten og Norges riksvåpen underStiftsstedenes våpen: Christiania, Bergen og Hamar til venstre, Trondheim, Kristiansand og Tromsø til høyre  Stilisert vikingkonge til venstre, kronet riksvåpen til høyre, i sentrum tallet 100 50 kr  1877  1899  Grønn  Oscar II til venstre  Stilisert vikingkonge til venstre, kronet riksvåpen til høyre, i sentrum tallet 50 10 kr  1877  1899  Gul  Oscar II til venstre, Norges bispedømmer og kronet riksvåpen til høyre  Stilisert vikingkonge til venstre, kronet riksvåpen til høyre, i sentrum tallet 10 5 kr  1877  1899  Blå  Oscar II til venstre, Norges stiftssteder og kronet riksvåpen til høyre  Stilisert vikingkonge til venstre, kronet riksvåpen til høyre, i sentrum tallet 5
Samtlige sedler ble ugyldige 13. juli 1998.

Fra 1877, etter etableringen av den skandinaviske myntunion, og frem til i dag, har norske pengesedler omfattet 1000-, 500-, 100- og 50-kronesedler. I 1994 ble den første 200-kroneseddelen utgitt. 5- og 10-kronesedler var også i bruk fra 1877, men ble erstattet med mynter i hhv. 1963 og 1983.

Under første og andre verdenskrig og etterkrigsårene i 1917–1925 og 1940–1950 var det mangel på vekslepenger, og 1- og 2-kronesedler ble trykket som «skillemyntsedler». Den første utgaven ble ugyldiggjort i 1926, mens den andre utgaven formelt sett var gyldig helt til 1999. For flere detaljer se avsnittet om historiske norske pengesedler nedenfor.

 Norske sedler som er gyldige betalingsmidler 

 50-kroneseddel 
50-kroneseddelen (2018) avbilder øverste delen av et fyrtårn. Illustrasjonen tar utgangspunkt i Utvær fyr i Solund kommune.

Forrige utgave (1996) portretterer Peter Christen Asbjørnsen (1812–1885), eventyrsamler. Siden 1999 er serienummeret trykket med ultrafiolett fluorescens. Seddelen ble i 2003 oppgradert med bred sikkerhetstråd og små gule sirkler. Fra og med 2008 har sedlene litra, som er en bokstav foran serienummeret.

Utgaven fra 1984 (som fra 28. januar 2008 er ugyldig) portretterer Aasmund Olavsson Vinje (1818–1879), poet, forfatter, og nynorskmann. Dette var den første norske pengeseddelen som viste det nynorske navnet på Norge, Noreg. Blant dekorelementene på seddelen er også en vidjespenning.

Sirkulasjonstiden på 50-kroneseddelen er blitt stadig kortere de senere år, noe som bekymrer Norges Bank. Det er ikke usannsynlig at 50-kroneseddelen blir erstattet med en 50-kronemynt, eller helt fjernet, om ikke altfor lang tid. Dette ble vurdert i prosessen frem mot ny seddelserie (serie VIII), men det ble i denne omgang ikke vedtatt å foreta denne endringen.

 100-kroneseddel 

100-kroneseddelen (2017) avbilder et vikingskip.

Forrige utgave (1995) portretterte Kirsten Flagstad (1895–1962), operasanger og første direktør i Den Norske Opera. I 2003 ble denne seddelen oppgradert med en holografisk stripe av metallfolie, trykk med perlemoreffekt og små gule sirkler. Denne utgaven ble ugyldig fra 30. mai 2018.

 200-kroneseddel 
miniatyr|En grindstøtte eller krekse kan ses på 200-kroneseddelen
200-hundrekroneseddelen (2017) portretterer en torsk. Den viser også et dagmerke i form av en krekse.

Forsiden av den forrige utgave viste et portrett av Kristian Birkeland mot et stilisert mønster av nordlys og et stort snøkrystall. Birkelands terrella-eksperiment, som bestod av en liten, magnetisert kule som skulle forestille Jorden opphengt i vakuum i en kasse, er vist til venstre. Da den ble bestrålt med elektroner, oppstod en lysglød rundt kulens magnetiske poler, tilsvarende nordlys på Jorden.

Baksiden av den forrige utgaven viser et kart over nordpolområdet med Skandinavia til høyre og det nordlige Canada til venstre. En ring omkring den magnetiske nordpol (nær Resolute i Canada) indikerer plasseringen av nordlysfenomener, deriblant den satellittbestemte statistiske posisjonen av Birkelandstrømmer. Birkelands opprinnelige avbildning av feltrettede strømmer publisert i 1908 er vist nede til høyre.

Den forrige utgaven ble ugyldig fra 30. mai 2018.

 500-kroneseddel 
Gjeldende 500-kroneseddel (innført 2018) viser RS-14 «Stavanger» på forsiden, og på baksiden er det avbildet en oljeplattform.

Den forrige 500-kroneseddelen (1999) portretterte Sigrid Undset (1882–1949), forfatter og vinner av nobelprisen i litteratur i 1928. Seddelen inneholdt også en holografisk stripe av metallfolie samt andre sikkerhetselementer.

Utgaven før dette (1991), ugyldig fra 17. april 2011, portretterte Edvard Grieg (1843–1907), verdensberømt nasjonalromantisk komponist og pianist.

Bruken av 500-kronesedler og 200-kronesedler har økt i senere år, særlig etter at de ble innført i minibanker. Tilsvarende har 100-kronesedler blitt delvis fortrengt fra minibanker og bruken har gått ned.

 1000-kroneseddel 

Den nyeste 1000-kroneseddelen (innført 2019) viser en bølge på forsiden, og har et bilde av havet på baksiden.

Den forrige utgaven (2001) portretterte Edvard Munch (1863–1944), ekspresjonistisk maler og grafisk kunstner. Seddelen inneholdt også en holografisk stripe av metallfolie samt andre sikkerhetselementer.

Utgaven før Munch (1989), som ble ugyldig fra 26. juni 2012, portretterte Christian Magnus Falsen (1782–1830), en av de fremste grunnlovsfedrene.

Den mest verdifulle norske pengeseddelen har alltid vært 1000-kroneseddelen, men dens verdi er blitt desimert opp gjennom årene. På 100 år fra 1904 til 2004 har verdien av 1000 kroner gått ned til 1/55 av det den var, fra mer enn 4000 brød til mindre enn 70 brød. (Prisen på et brød i 2004 var omtrent 15 kroner, og konsumprisindeksen i nevnte periode økte fra 2,0 til 113,3. ) I dag kan det synes uforståelig at det skulle være bruk for så store sedler for over 100 år siden. I en periode da man ikke hadde giroer, nettbank eller kredittkort, så var kontanter den eneste måten å overføre verdier på, også når man skulle kjøpe dyre ting.

 Historiske norske pengesedler 

Alle norske sedler utstedt siden 1877 er opplistet nedenfor i omvendt kronologisk rekkefølge. Sedlene er utgitt i serier som begynte med serie I i 1877 og gikk inn i serie VII fra 1994. Per 2005 er serie VII og serie VI gyldige, selv om serie VI er delvis ute av sirkulasjon.

Verdenskrigene skapte både et stort behov for kontanter og en mangel på metall til å lage mynter av. I 1917 ble det vedtatt en ny lov som åpnet for 1-krone og 2-krone «skillemyntsedler» som svar på en henvendelse fra Norges Bank til Finansdepartementet:Norges Banks direktion har i en skrivelse av 8de september 1917 meddelt departementet, at mangelen paa skillemynt nu er blit likefrem utaalelig. Den ene bedrift efter den anden klager over, at de ikke kan skaffe sine arbeidere den bestemte løn, og handelsmændene kan ikke veksle kundernes pengesedler.  
Deretter ble skillemyntsedler trykket frem til 1925, men ble gjort ugyldige allerede i 1926 da økonomien hadde stabilisert seg etter første verdenskrig.

Skillemyntsedler på 1 krone og 2 kroner ble også trykket under andre verdenskrig (1940−45) og frem til 1950. Disse ble ikke ugyldiggjort etter krigen. Imidlertid ble hele serie II som var trykket i perioden 1901−45 gjort ugyldig den 9. september 1945, og de som ikke kunne redegjøre tilfredsstillende for sin kontantbeholdning fikk kun begrenset kompensasjon i nye penger. Dette ble gjort for å begrense virkningen av krigsprofitering.

5-krone- og 10-kronesedler var i bruk fra 1877, men ble erstattet av mynter i henholdsvis 1963 og 1983 basert på kost-/nytteanalyser.

Bortsett fra de første skillemyntsedlene i 1926 og serie II-sedlene i 1945 var alle norske sedler fra serie I til og med serie V, inkludert 5- og 10-kronesedler samt skillemyntsedlene fra andre verdenskrig, formelt sett gyldige – dvs. mulig å veksle inn i Norges Bank – helt frem til 1998 (serie I) og 1999 (serie III, IV, V, og de siste skillemyntsedlene). 1000- og 500-kronesedlene fra serie V var gyldige til henholdsvis 2001 og 2002.

Norges Bank startet utarbeidelsen av serie VIII i 2013. Norges Bank valgte «havet» som tema for den nye seddelserien, med undertittelen «havets betydning for landets nærings- og velferdsutvikling».

 Serie VIII-sedler (2017–) 

 Valør  Trykket  Ugyldig  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 1000 kr  2019−  – Bølge  Åpent hav, rektangler som representerer liten stormMotivene på 1000-kroneseddelen – Norges Bank 500 kr  2018−  –  redningsskøyten RS 14 «Stavanger»  Oljeplattform, rektangler som representerer stiv kulingMotivene på 500-kroneseddelen – Norges Bank 200 kr  2017− -Torsk  Fiskeskøyte, rektangler som representerer frisk brisMotivene på 200-kroneseddelen – Norges Bank 100 kr  2017−  –  Gokstadskipet, X-Bow  Lasteskip, rektangler som representerer lett brisMotivene på 100-kroneseddelen – Norges Bank 50 kr  2018−  –  Utvær fyr  Lyssignal fra fyr, rektangler som representerer svak vind.Motivene på 50-kroneseddelen – Norges Bank

 Serie VII-sedler (1994–2020) 

 Valør  Trykket  Ugyldig  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 1000 kr  2001−  2020  Edvard Munch, kunstmaler  Utsnitt fra Munchs veggmaleri Solen 500 kr  1999−  2019  Sigrid Undset, forfatter, nobelprisvinner  En krans som symboliserer første bind, Kransen, i Undsets trilogi Kristin Lavransdatter 200 kr  1994−  2018  Kristian Birkeland, vitenskapsmann  Nordpolregionen med nordlys 100 kr  1995−  2018  Kirsten Flagstad, operasanger  Hovedsalen i folketeaterbygningen, nå Den Norske Opera 50 kr  1996−  2019  Peter Christen Asbjørnsen, eventyrsamler  Vannliljer i skogstjern, inspirert av eventyret Sommernatt på Krogskoven

 Serie VI-sedler (1977–2011) 

 Valør  Trykket  Ugyldig  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 1000 kr  1989−98  2012  Christian Magnus Falsen, grunnlovsfader  1600-talls ovnsplate 500 kr  1991−97  2011  Edvard Grieg, komponist, pianist  Gammelt blomsterornament 100 kr  1977−94  2008  Camilla Collett, forfatter, feminist  1400-talls sølvspenne 50 kr  1984−95  2008  Aasmund Olavsson Vinje, forfatter, poet  Detalj fra Hylestadportalene

 Serie V-sedler (1962–87) 

 Valør  Trykket  Ugyldig  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 1000 kr  1975−87  2001  Henrik Ibsen, skuespillforfatter  Peder Balkes maleri Fyrtårn ved Vardø 500 kr  1978−85  2002  Niels Henrik Abel, matematiker  Universitetsbygningene ved Karl Johans gate 100 kr  1962−77  1999  Henrik Wergeland, forfatter, poet  Oscar Arnold Wergelands maleri Eidsvold 1814 50 kr  1966−83  1999  Bjørnstjerne Bjørnson, forfatter, nobelprisvinner  Borgund stavkirke 10 kr  1972−84  1999  Fridtjof Nansen, humanist, nobelprisvinner  Nils Flakstads skulptur Fiskeren

 Serie IV-sedler (1948–76) 

 Valør  Trykket  Ugyldig  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 1000 kr  1949−74  1999  Henrik Ibsen, skuespillforfatter  Edvard Munchs maleri Historien 500 kr  1948−76  1999  Niels Henrik Abel, matematiker  Industrimotiv for anledningen ved Reidar Aulie 100 kr  1949−62  1999  Henrik Wergeland, forfatter, poet  Erik Werenskiolds maleri Lensekara 50 kr  1950−65  1999  Bjørnstjerne Bjørnson, forfatter, nobelprisvinner  Hugo Lous Mohrs maleri Kornskurd 10 kr  1954−73  1999  Christian Michelsen, skipsreder, statsminister 1905−1907  Skip i fart, fra tegning av Henrik Sørensen, og guden Merkur 5 kr  1955−63  1999  Fridtjof Nansen, humanist, nobelprisvinner  Fiskevær i Lofoten, fra maleri av Axel Revold

 Serie III-sedler (1945–55) 

 Valør  Trykket  Ugyldig  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 1000 kr  1945−49  1999  Wilhelm Frimann Koren Christie, stortingspresident 1815 og 1818  Nidarosdomen 500 kr  (ikke utgitt) 100 kr  1945−50  1999  Norges riksvåpen  «Norges Bank» og valør 50 kr  1945−50  1999  Norges riksvåpen  «Norges Bank» og valør 10 kr  1945−53  1999  Norges riksvåpen  Valør 5 kr  1945−54  1999  Norges riksvåpen  «Norges Bank» og valør

 Serie II-sedler (1901–45) 

 Valør  Trykket  Ugyldig  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 1000 kr  1901−45  1945  Wilhelm Frimann Koren Christie og Peter Wessel Tordenskiold, admiral  Nidarosdomen i Trondheim 500 kr  1901−45  1945  Christie  Akershus slott i Oslo 100 kr  1901−45  1945  Christie og Tordenskiold  Håkonshallen i Bergen 50 kr  1901−45  1945  Christie  Eidsvollsbygningen 10 kr  1901−45  1945  Christie og Tordenskiold  Olavsrose 5 kr  1901−45  1945  Christie  Olavsrose

 Skillemyntsedler (1917–50) 

 Valør  Trykket  Ugyldig  Hovedmotiv på forside  Hovedmotiv på bakside 2 kr  1940−50  1999  «Norges Bank» og valør  Valør 1 kr  1940−50  1999  «Norges Bank» og valør  Valør 2 kr  1918−25  1926  «Norges Bank» og valør  Norges riksvåpen på olavsrose 1 kr  1917−25  1926  «Norges Bank» og valør  Norges riksvåpen på olavsroseKilde: Norges Bank''

 Se også 
 Norsk krone
 Norske mynter

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Detaljert informasjon om norske pengesedler (Norges Bank)
 Detaljert informasjon om de nye norske pengesedler (Norges Bank) 

Kategori:Pengesedler
Kategori:Norsk valuta
Kategori:Norges Bank
Kategori:Lister relatert til Norges økonomi