Telegram

Telegram (fra gresk tele, som betyr «fjern», og gramma, «bokstav», det vil si «fjernskrift») er en skriftlig melding som blir formidlet i henhold til telegramprotokollerfastsatt av Den internasjonale telekommunikasjonsunion og blir ekspedert av et telegramkontor hos avsender og mottaker.

Den internasjonale offentlige telegramtjenesten er regulert av Den internasjonale telekommunikasjonsunion.

Telegramtjenesten er operativ i 205 land per mai 2011.

 Dagens telegramtjeneste 

 Norge 

Telegrammer som blir sendt til adressater i Norge (det vil si med Norges destinasjonsindikator ) blir per juni 2020 skrevet ut og postlagt i Norge av Telenor ved Bodø radio.

Jf. Den internasjonale telekommunikasjonsunion overtok det nederlandske selskapet Unitel operatøransvaret for telegramtjenesten til og fra Norge den 1. januar 2002 da Telenor (ved Rogaland Radio) avsluttet sin telegramtjeneste.

Telegrammer kan bl.a. bestilles hos diverse tilbydere over internett, dog ikke med Norges opphavsindikator  angitt, og således vil ikke telegrammene bli sendt telegrafisk fra Norge, men fra det landet og med den opphavsindikatoren som den aktuelle tilbyderen er tilknyttet.

Etter terrorangrepene i Norge 22. juli 2011 mottok Norges konge kondolanser fra statsoverhoder over hele verden, og noen av disse ble sendt som telegrammer, blant annet fra Monaco, Spania, Qatar, og Belgia.

I perioden 2011–2015 ble det sendt om lag 150 telegrammer årlig til mottakere i Norge.

I perioden 2015–2020 ble det sendt om lag 90 telegrammer årlig til mottakere i Norge.

 Verden 

Per 15. mai 2011 er 205 land registrert som operativt tilknyttet telegramtjenesten.

Det ble i 2014 sendt om lag 17 millioner telegrammer verden over.

 Telegrammets format 
Telegrammer følger et særskilt format i henhold til protokoller fastsatt av Den internasjonale telekommunikasjonsunion. Et eksempel på et korrekt formatert telegram er som følger:
 ZCZC UNNO1726 QBA044 HPG2771
 NOXX CO GBXX 012
 LONDON 12/12 29 2124


 KARI NORDMANN
 KONGENS GATE 105
 0153 OSLO


 GRATULERER MED NY JOBB.
      OLA


 NNNN

 Første rad: Nummerlinje 
Nummerlinjen (engelsk: numbering line) begynner alltid med  som indikerer begynnelsen på telegrammet. Deretter følger telegrammets kanalsekvensnumre, hvorav det første (her: ) er gitt av siste telegramkontor før utlevering til adressat, og det siste (her: ) er gitt av telegramkontoret som mottok bestillingen fra avsender. Eventuelle andre kanalsekvensnumre (her: ) angir de telegramkontorene som telegrammet har passert igjennom det internasjonale videreformidlingssystemet.

 Andre rad: Pilotlinje 
Pilotlinjen (engelsk: pilot line) begynner med destinasjonsindikator (her: ), så prioritets- og tariffindikator (her: ), så opphavsindikator (her: ), og avslutningsvis antall betalbare ord.

 Tredje rad: Innledningslinje 
Innledningslinjen (engelsk: preamble line) begynner med navnet på telegramkontoret som ekspederte telegrammet for avsenderen. Så angis antall faktiske ord (adressat med postadresse oftest medregnet) til venstre for en skråstrek, så antall betalbare ord. Deretter angis telegrammets dato (kun dag, ikke måned eller år), etterfulgt av klokkeslett for registrering hos avsendertelegramkontoret.

 Adressat, postadresse, melding 
Etter de tre første linjene angis adressat med postadresse, så selve meldingen. Telegrammet avsluttes alltid med  som indikerer slutten på telegrammet.

 Regulering 
Den internasjonale offentlige telegramtjenesten reguleres av standarder fastsatt av Den internasjonale telekommunikasjonsunion. Sentrale protokoller er som følger:

F.1-F.19: Operating methods for the international public telegram service

F.30-F.39: Message switching

 Historikk 



miniatyr|Festtelegrammer fra Norsk Jernbane-Telegraf i 1927.
Det var vanlig å sende viktige meddelelser med tradisjonell elektrisk telegrafi fra midten av 1800-tallet inntil teknikken gradvis ble erstattet av teleks fram til 1970-tallet, siden telefaks og i dag av ulike typer elektroniske meldingstjenester, deriblant e-post og tekstmeldinger. Avsenderen bestilte vanligvis telegrammet over telefon eller direkte i ekspedisjonen på en telegrafstasjon og betalte en avgift som varierte med antall ord og avstand til mottakeren. Beskjeden ble sendt til mottakerstasjonen, skrevet ut der og levert til adressaten via post, telefon eller bud. Metoden var mye raskere enn gammeldagse brevpostsendinger.

Tradisjonell elektrisk telegrafi ble for alvor utviklet av amerikaneren Samuel Morse på 1840-tallet. Det Norske Telegrafvæsen åpnet Norges første sivile telegraflinje i 1855. Det første telegrammet mellom Europa og USA ble utvekslet 1858. Trådløs radiotelegrafi ble tatt i bruk i Norge fra 1906. «Festtelegram» ble innført i Norge i 1907.Oppslagsordet «telegram» i Store norske leksikon Disse hadde bilder og fargetrykk og ble brukt til høytidelige hilsner ved konfirmasjon, bryllup og annet. Festtelegram ble sendt til slutten av 1900-tallet. I 1998 og 1999 overtok Rogaland Radio ansvaret for den norske telegramtjenesten. Da ble det sendt om lag 600–900 telegram per måned.

I telefonkatalog fra 1990 står følgende om telegramtjenesten i Norge:

Telegramtelefonen for bestilling av telegram til både innland og utland var 0138. Bestilling av radiotelegrammer over norsk kyststasjon var til telefon 0135, mens over utenlandsk kyststasjon var telefon 0138.

Grunnpris for telegram var kr 54 pluss kr 1,50 pr. ord for Norge, Europa, Middelhavsområdet og Nære Østen, og kr 4,20 for resten av verden.

Innlevering av telegram kunne leveres over telefon, teleks eller ved skranken i en teleekspedisjon.

Utlevering av telegrammer skjedde enten ved uttelefonering, utteleksering, levering med telefax, levering med teletex, eller levering med post som siste utvei når ingen andre leveringsmåter var mulig.

 Se også 
 Telegrafi
 Brev
 Postadresse
 Telefaks
 E-post
 SMS

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Det brasilianske postvesenet om telegram 
 Det spanske postvesenet om telegram
 Det belgiske teleselskapet om telegram
 Det italienske postvesenet om telegram
 Myths about telegrams
 Spørsmål og svar om telegrammer (på engelsk) 
 TELEGRAM NOT DEAD. STOP.
 Einar Øklands samling av norske festtelegrammer (intervju, kommentarer og bildeeksempler)
 Eksempler på telegrammer fra Riksarkivet
 Norske telegrammer 1854-2001

Kategori:Telegrafi