Hanna Winsnes

Hanna Olava Winsnes (født Strøm; 1789–1872) var en norsk forfatter. Hun skrev kokeboka Lærebog i de forskjellige Grene af Husholdningen.

 Liv 
Foreldrene var borgermester Jens Henrich Strøm (1729–1809, fra slekten Hagerup) og Karen Tyrholm Plathe (1755–1805). 

Winsnes var gift med presten og stortingsmannen Paul Winsnes, og sammen fikk de åtte barn.Øystein Rottem (27. desember 2000): Solid innpakning. Dagbladet Winsnes fulgte ektemannen i hans prestekall flere steder på Østlandet. Lengst bodde de på Tanum prestegård ved Larvik 1830–1845, og i Vang i Hedmark fra 1845. Hun og mannen kom første gang til Vang i 1819 da han ble kapellan der under Abraham Pihl. Paul Winsnes og Abraham Pihl gikk dårlig sammen og han søkte seg bort fra Vang. Hun var brordatter av presten og forfatteren Hans Strøm, og oldemor til forfatteren Barbra Ring, som ga ut en biografi om henne under tittelen For hundrede aar siden. Datteren Maren Winsnes var også forfatter. Hanna Winsnes' tipp-tippoldebarn Hilde Diesen har også gitt ut bøker om sin tipp-tippoldemor.

Utenfor Vang prestegård (nå Toneheim folkehøgskole) står det en minnestein over Winsnes. Den ble avduket i 1939 av Henriette Schønberg Erken – en annen kokebokforfatter. Aftenposten innsikt nr. 10 2015. Den nye storsalen på Ener skole på Ridabu har fått navn etter Hanna Winsnes.

 Forfatterskap 
Hun skrev en av de mest berømte norske kokebøkene, Lærebog i de forskjellige Grene af Husholdningen.Winsnes' kokebok sies ofte å være Norges første kokebokutgivelse. Det er den ikke, bare en av de mest berømte. Blant tidligere utgivelser kan nevnes Fuldstændig Norsk Kogebog (1835) av Karen Dorothea Bang og Norsk Huusholdningsbog (1833) av Hans Allum og Hans Hanson Den kom ut i 1845 og omfattet alt fra matlaging og slakting til husdyrstell og hagedyrking. Boka har kommet i fjorten opplag. Hun ga senere ut Husholdningsbog for tarvelige Familier i By og Bygd (1862), som også kom i flere opplag.

Winsnes skrev også om andre ting enn husstell: både dikt, romaner og sakprosa. Blant annet ga hun ut Grevens Datter i 1841 under pseudonymet «Hugo Schwartz», og barneboka Aftnerne paa Egelund (1852). Hennes oldebarn Barbra Ring skriver i sin biografi For hundrede Aar siden at psevdonymet var hentet fra oldemorens første novelle De to Antonymer. Novellens helt er en glad student ved navn Hugo Schwartz, og Ring mener at Hannas bror Peder «er sikkerlig forbillede til studenten som havde et godt Hoved naar han blot vilde bruge det, og sjelden var forlegen for Svar.» Ifølge oldebarnet Barbra Ring var hennes siste litterære arbeid oversettelsen av Theodor FliednersTheodor Fliedner som åpnet sykehuset i Kaiserswerth der Florence Nightingale gikk i lære. Liederbuch für Kleinkinderschulen (= «Sangbok for småbarnsskoler») i 1867, da hun var 78 år gammel.

I 1844 utga Winsnes under navnet «Hugo Schwartz» en kriminalroman, Det første skritt om brødrene Ernst og Alexander som er oppvokst på en liten gård i Trøndelag. Alexander er odelsgutt, ærlig og arbeidsom, mens den yngre broren Ernst er en småkjeltring. Gradvis får historien innslag av mord og en mørk familiehemmelighet, men gir også et levende tidsbilde av det trønderske bondesamfunnet Winsnes kjente så godt.<ref>[https://www.ark.no/boker/Hanna-Winsnes-Det-forste-skritt-9788279653066#product-description Hanna Winsnes: Det første skritt]</ref> Skilling-Magazinet skrev 10. november 1866 at med unntak for Hanna Winsnes, Camilla Collett og Marie Colban var det uvisst hvor mange norske kvinner som levde «af sin Pen; de andre Damer, som skriver, lader blot høre fra sig saadan leilighedsvis.»Tore Pryser: Norsk Historie 1814-1860 (s. 161), Det norske samlaget, Oslo 1985, ISBN 82-521-5547-2

 Offer for satire 
I 1890 skrev Arne Garborg en satirisk anmeldelse av Hanna Winsnes's Kogebog i tidsskriftet Samtiden, hvor han gjør narr av det han oppfatter som den troskyldige prestefruens ureflekterte holdninger til datidens klassesamfunn. Innledningen er en norsk litterær klassiker. Dette utdraget skildrer det idylliske livet på prestegården: Der er fred, stilhed, idyl; god mad og god samvittighed. Der er julestemning og søndagshumør. Det store kjøkken er hvidskuret; fra væggene skinner de blanke kobberkar. Småsnakkende koger gryderne på den brede komfur; det suser duftende fra stegepanden. Snart kommer far fra kirken; da er far sulten, og da vil laksen smage; far er så glad i laks.
Man oplever slagtedage med deres festlige travlhed; man er med på brygning og bagning, syltning og stegning, skuring og vask. Man er med i fjøset og ser på kjørene, som fodres og melkes, kalvene, som blir syge og får medicin, grisene, som gjødes, budeien, som er alle disse hyggelige dyrs forsyn og mor; man studerer livet i hønsegården og interesserer sig for, hvem af hønsene der verper bedst, eller hvad man skal give gjæssene at spise. Leilighedsvis ser man indom drengestuen, hvor folkene æder grød og sild uden at misunde herskabet hverken laksen eller oksestegen.
Der leves nemlig godt inde hos herskabet. Der vades i eg, sukker og smør; lader og kjeldere er fulde; man tager ... tager ... tager ... og plages ikke af spørgsmålet om, hvor man skal tage det fra. Thi verden er i orden.

 Gatenavn 
Hanna Winsnes er hedret med gatenavn i flere norske kommuner.

 Verker utgitt anonymt 
 Catechism i fem Parter, udsatte i Vers, 1831

 Verker utgitt under psevdonymet Hugo Schwartz 
miniatyr|Aftenerne paa Egelund av Hanna Winsnes, med tittelbilde av Gerhard Munthe, utgitt av Det norske Aktieforlag. 1903
 De to Antonymer, ifølge Barbra Ring publisert i Guldberg & Dzwonkowskis tidsskrift Nat og Dag i tidsrommet 1841–1844
 Grevens Datter
 Det første Skridt
 Præsten i Särna
 Tyrolersangerne
 Min Reisekamerats Historie
 Eremithytten
 Præstegaarden på Landet og andre Noveller
 Indianerinden
 De tre Besøg
 Skipperkonen
 Actricen
 Canariefuglen
 En Fuglestrid paa Vers
 1843: «Stjernegutten» – publisert i Skillingsmagasinet
 1852: Aftenerne paa Egelund

 Verker utgitt i eget navn 
 1840: For Tjenestepiger. (Til Nytte og Fornøielse.)
 1845: Lærebog i de forskjellige Grene af Huusholdningen, Christiania
 1846: Bibelhistorien udsat i Vers, P. T. Mallings Forlags-Boghandel, Christiania
 1848: Smaa-Digte
 1850: Væverbog
 1857: For fattige Huusmødre
 1862: Huusholdningsbog for tarvelige Familier i By og Bygd
 1867: Børnesange og Børnelege
 1869: Til jul. To Smaastykker

 Om Huusjomfruer, etterlatt skrift utgitt av datteren Maren Winsnes i 1877
 Gamle Visestubber av Hanna Winsnes, utgitt av datterdatteren Sina Ring og maleren Nils Hansteen

 Litteratur om Hanna Winsnes 
 Biografiske artikler over Hanna Winsnes av M.J. Færden
 1911: Fra Hanna Winsnes' Prestegaard. – brevsamling redigert og utgitt av Barbra Ring, Kristiania
 1924: For hundrede Aar siden. Hanna Winsnes og Hendes. av Barbra Ring, H. Aschehoug & co (W. Nygaard), Kristiania
 1943: Hanna Winsnes. Dikter og kokk. av Zinken Hopp, Cappelen, Oslo
 Aasen, Elisabeth. Hanna Winsnes f. Strøm (1789-1872), i Aasen, Elisabeth. Kvinners spor i skrift. Oslo: Samlaget, s. 64-66.
 1990: Hanna Winsnes. Mer enn matmor. av Henry Notaker, Gyldendal, Oslo
 2000: Hanna Winsnes. Dagsverk og Nattetanker. av Hilde Diesen, Aschehoug, Oslo
 2004: Man tager Hanna Winsnes' kokebog av Hilde Diesen, Aschehoug, Oslo

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Lærebog i de forskjellige Grene af Husholdningen – Hele boken hos DokPro.


Kategori:Norske kokebokforfattere
Kategori:Norske barnebokforfattere
Kategori:Norske romanforfattere
Kategori:Norske oversettere
Kategori:Personer fra Drammen kommune
Kategori:Personer fra Hamar kommune
Kategori:Personer fra Larvik kommune