Saturn (gud)

Se også Saturn (andre betydninger)
Saturn (av det latinske ordet Saturnus) er en av de eldste gudene i romersk mytologi. Opprinnelig var han en italisk, muligvis etruskisk, jordbruksgud. Navnet hans har vært forklart som avledet av latin serere (= å så), perfektum partisipp satus (= sådd), men dette menes å være folkeetymologi.https://www.etymonline.com/word/saturn

 Mytene 
I likhet med Kronos i gresk mytologi var Saturn sønn av himmelguden (Caelus, tilsvarende den greske guden Uranus) og jorden (Tellus; gresk Gaia). Caelus var en despot, og Saturn avsatte ham og overtok selv som øverste guddom. Men ifølge en spådom skulle en mektig sønn av Saturn i sin tur avsette ham, og som en forholdsregel åt Saturn alle sine barn med fruktbarhetsgudinnen Ops (tilsvarende grekernes Rhea) straks de var født. Blant barna var korngudinnen Ceres, sannhetens gudinne Veritas, hjemmets gudinne Vesta, underverdenens hersker Pluto, havguden Neptun og Juno. Ops skjulte derfor det sjette barnet, Jupiter, da han ble født, og viste i stedet for frem en stein svøpt som en nyfødt. Saturn svelget omgående steinen og kastet den opp igjen; dette resulterte i at han ble nødt å kaste opp alle de andre barna også. Spådommen ble siden oppfylt da Jupiter avsatte sin far og overtok som øverste gud. Den slagne Saturn flyktet til Latium, der guden Janus tok ham inn. Her innførte Saturn jordbruket og lærte folk å dyrke vindruer,https://greekgodsandgoddesses.net/gods/saturn/ og med ham som hersker fulgte en gullalder med fred og tilfredshet. Alle mennesker ble sagt å ha vært jevnbyrdige, uten klasseforskjeller.James Renshaw: In Search of the Romans]</ref>

 Dyrkelsen 
Ofring til Saturn ble utført etter «gresk ritual» (ritus graecus), med udekket hode, motsatt offerseremonier til andre romerske guddommer, som ble utført med tildekket hode (capite velato). Men Saturn selv ble avbildet med slør (involutus), som på et veggmaleri fra Pompeii. Immanuel Velikovskij: In the Beginning

På Forum Romanum ble et alter innviet til ham omkring 497 f.Kr., Ara Saturni. Under den romerske republikk tjente tempelet også som aerarium, det romerske skattkammer.Saturns tempel på Forum Romanum

Saturnalia var en fest til ære for Saturn, den gamle romerske midtvinterfesten i desember, der folk hilste hverandre i gatene med Io Saturnalia! (= Gledelig saturnalia!), og det var tillatt å drive gambling i offentlighet.<ref>[https://books.google.no/books?id=x7KrDwAAQBAJ&pg=PA197&lpg=PA197&dq=saturn+god+golden+age+equals&source=bl&ots=zej7xEQlX4&sig=ACfU3U2rJXHBQUENz2lCd_uttWI4g2B78g&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwi_rZq_15L0AhWvlosKHUNPCB8Q6AF6BAgkEAM#v=onepage&q=saturn%20god%20golden%20age%20equals&f=false James Renshaw: In Search of the Romans 

 I gresk mytologi 
Saturn (Phaenon) er også nevnt som en guddom i gresk mytologi. Han var, i henhold til Hesiod, sønn av titanen Astraios og gudinnen Eos.Theoi.com, Phainon

 Referanser 

 Kilder 


 Se også 
 Saturntempelet
 Saturnalia
 Kronos, tilsvarende gresk guddom

 Litteratur 
 Bernd Harald Krause: Iuppiter Optimus Maximus Saturnus. Ein Beitrag zur ikonographischen Darstellung Saturns. Trierer Winckelmannsprogramme 5. von Zabern, Mainz 1984
 Georges Dumézil: La religion romaine archaïque Paris Payot 1974 2nd; Italian translation (expanded version) La religione romana arcaica Milano Rizzoli 1977. Edizione e traduzione  a cura di Furio Jesi.
 Dominique Briquel: "Jupiter, Saturn et le Capitol. Essai de comparaison indoeuropéenne" in Revue de l' histoire des religions 198 2. 1981 s. 131-162.
 Marcel Leglay: Saturn  africain. Histoire BEFAR Paris de Boccard 1966.
 H.S. Versnel: "Saturnus and the Saturnalia," in Inconsistencies in Greek and Roman Religion: Transition and Reversal in Myth and Ritual (Brill, 1993, 1994), s. 144–145.

 Eksterne lenker 


Kategori:Romerske guder
Kategori:Tids- og skjebneguddommer