Sjampinjonger

Beitesjampinjong
 Dyrket sjampinjong
 Giftsjampinjong
 Kongesjampinjong
 Åkersjampinjong

Sjampinjonger (Agaricus) er en slekt i ordenen skivesopper (Agaricales). Det norske navnet på denne gruppen kommer av det franske ordet champignon, som betyr sopp. I tillegg til dyrket sjampinjong er det flere andre viltvoksende sjampinjongarter som regnes som gode matsopper

 Beskrivelse 
Sjampinjonger hører til familien Agaricaceae. Det er av og til vanskelig å skille noen av artene klart fra hverandre. Identifikasjon av enkelte arter i felt krever at man kan merke seg mange nyanserte kjennetegn. Skivene er frie fra stilken, og farges gradvis fra grå eller grålig rosa til brun eller mørkebrun av sporene. De blir aldri slimete. Flere arter anløper til ulike farger når man trykker, skraper eller skjærer i dem. I tillegg kan ulike lukter bidra til å avgjøre art, seksjon eller underslekt. Kjemiske reaksjoner kan også bidra i identifikasjonen. Julius Schäffer utviklet for eksempel en metode for bestemmelse av sjampinjonger hvor det påføres anilin og salpetersyre i to kryssende striper på hatten. Ved positivt resultat vil krysspunktet umiddelbart farges gult, deretter oransje og til slutt dypt flamme- eller teglrødt. Denne reaksjonen kalles «Schäffer reaksjon». Kaliumhydroksid fører også til fargeendringer hos noen av artene i slekten.

Foten kan være fylt eller hul og har en eller to ringer. Stilkbasis er iblant litt oppsvulmet, men aldri med slire. De fleste sjampinjonger har svak lukt som minner om anis. Giftsjampinjongens lukt minner derimot om blekk.

 Dyrking 
Sjampinjong kan dyrkes i mørke vekstrom, på sekker av kompost, hestemøkk eller sagflis.  Den er blant de lettere soppene å dyrke, men man må ha en del utstyr for å få sjampinjongen til å trives i et unaturlig miljø. 

 Systematikk 
I 2016 ble det foreslått å dele inn slekten i 5 underslekter og 20 seksjoner på grunn av fylogenetiske undersøkelser. De fem foreslåtte underslektene var:

 Agaricus
A. subg. Agaricus
 A. sect. Agaricus
A. subg. Flavoagaricus
 A. sect. Arvenses
A. subg. Minores
 A. sect. Minores
 A. sect. Laeticolores
A. subg. Pseudochitonia
 A. sect. Bivelares
 A. sect. Bohusia
 A. sect. Brunneopicti
 A. sect. Chitonioides
 A. sect. Crassispori
 A. sect. Flocculenti
 A. sect. Hondenses
 A. sect. Nigrobrunnescentes
 A. sect. Rubricosi
 A. sect. Sanguinolenti
 A. sect. Trisulphurati
 A. sect. Xanthodermatei
A. subg. Spissicaules.
 A. sect. Spissicaules
 A. sect. Rarolentes
 A. sect. Amoeni
 A. sect. Subrutilescentes

I 2017 ble det bygget videre på denne studien og foreslått en sjette underslekt, A. subg. Minoriopsis, og seksjonen A. sect. Leucocarpi ble føyd til under A. subg. Minores. Seksjonen A. sect. Cymbiformes ble så føyd til A. subg. Pseudochitonia i 2018. Samme år ble seksjonen A. sect. Kerrigania føyd til den nye underslekten, og A. sect. Pantropicales ble beskrevet under A. subg. Minores. Per 2021 er det altså anerkjent 6 underslekter og 24 seksjoner.

 Arter 

+ Etter Artsdatabanken Art Autor Populærnavn Agaricus abruptibulbus Peck knollsjampinjong Agaricus amanitaeformis Wasser Agaricus amicosus Kerrigan Agaricus aristocratus Gulden polarsjampinjong Agaricus arvalis Letell. Agaricus augustus var. albus M.M. Moser Agaricus bernardiiformis Bohus Agaricus bisporus var. bisporus  Agaricus bitorquis var. validus (F.H. Møller) Bon & Cappelli Agaricus butyreburneus Kerrigan, Guinb. & Callac elfenbensjampinjong Agaricus campestris var. campestris  Agaricus campestris var. isabellinus (F.H. Møller) Pilát Agaricus campestris var. squamulosus (Rea) Pilát Agaricus chionodermus Pilát Agaricus collegarum L.A. Parra, Wisman, Guinb., Weholt, Musumeci & Geml Agaricus cordillerensis Kerrigan Agaricus decoratus (F.H. Møller) Pilát Agaricus essettei Bon søsterknollsjampinjong Agaricus floccipes (F.H. Møller) Bohus Agaricus friesianus L.A. Parra, Olariaga & Callac Agaricus fuscofibrillosus (F. H. Møller) Pilát Agaricus gemellatus Kerrigan, L.A. Parra, Cappelli & Weholt tvillingsjampinjong Agaricus greuteri L.A. Parra, Cappelli & Kerrigan Agaricus griseicephalus Kerrigan vårsjampinjong Agaricus hondensis Murrill Agaricus indistinctus L.A. Parra & Kerrigan Agaricus julius Kerrigan Agaricus kerriganii L.A. Parra, B. Rodr., A. Caball., Martín-Calvo & Callac falsk porfyrsjampinjong Agaricus lanipes (F. H. Møller & Jul. Schäff.) Pilát Agaricus leucotrichus (F. H. Møller) F. H. Møller Agaricus litoralis (Wakef. & A. Pearson) Pilát Agaricus lividonitidus (F.H. Møller) Pilát Agaricus luteomaculatus (F.H. Møller) F.H. Møller Agaricus moelleri Wasser perlehønesjampinjong Agaricus moellerianus Bon Agaricus osecanus Pilát Agaricus pallens (J.E. Lange) L.A. Parra blek porfyrsjampinjong Agaricus pampeanus Speg. Agaricus pilatianus Bohus Agaricus placomyces Peck Agaricus porphyrocephalus F.H. Møller Agaricus pseudopratensis (Bohus) Wasser Agaricus pseudopratensis var. niveus Bohus Agaricus salicophilus M. Lange Agaricus sandianus Kerrigan, 2016 Agaricus sipapuensis Kerrigan Agaricus subfloccosus (J.E. Lange) Hlavácek ullhåret sjampinjong Agaricus summensis Kerrigan Agaricus sylvaticus var. pallidus (F.H. Møller) F.H. Møller Agaricus sylvaticus var. sylvaticus Schaeff. Agaricus tenuivolvatus F.H. Møller
 Bruk 
De fleste sjampinjonger i Norge er spiselige. Et unntak er giftsjampinjong (A. xanthodermus), som hittil bare har blitt registrert i Oslo, Akershus og Telemark, som blir hurtig gul ved håndtering. Det finnes andre sjampinjonger som ikke smaker så godt, men de fører ikke til forgiftninger.

 Forvekslingfare 
Unge fruktlegemer kan lett forveksles med den dødelig giftige hvit fluesopp. Før sjampinjongenes skiver farges mørke av sporene er det ikke alltid så lett å avgjøre om skivene er blekt grå, eller rødlig grå i motsetning til den hvite fluesoppens hvite skiver.

Sjampinjonger har aldri en slire ved basis. Man kan likevel ikke være helt sikker på at en sopp ikke er en hvit fluesopp fordi sliren mangler, ettersom den kan ha blitt revet av under plukking. Det er derfor viktig å få med hele basis på stilken hvis man plukker sjampinjong, for å kunne forsikre seg om at man ikke har forvekslet dem.

Basis på stilken hos giftsjampinjong blir gul ved gjennomskjæring, det er enda en grunn til å være nøye med å få med hele stilken.

Referanser
Catalogue of Life Checklist 2022-07-12 doi:10.48580/dfpz
Høiland, Klaus: sjampinjong i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 16. oktober 2022

Gulden, G. og Schumacher, T. (1977) Giftsopper og soppforgiftninger. Oslo: Universitetsforlaget.

 Eksterne lenker 


Kategori:Agaricaceae