Jordbærslekta

Se artikkelteksten

Jordbær er både navnet som brukes om planter i jordbærslekta og om fruktene fra plantene i slekta. Dette er flerårige urter som forekommer i områder med temperert klima, både på den nordlige og den sørlige halvkule.

 Historie 
Ville markjordbær har vært kjent siden romertiden, men kommersiell dyrkning begynte først på 1800-tallet. Det var krysninger mellom europeiske og amerikanske (både sør- og nordamerikanske) jordbærplanter som førte fram til den moderne jordbærplanten. Dette ble så videreutviklet til tusenvis av varianter og tilpasset til ulike klima og smaksegenskaper. Særlig fart i dette arbeidet ble det imidlertid ikke før på 1900-tallet.

 Beskrivelse 
Jordbærplanten har trekopla blad, hvite blomster (naturlig i mai–juni i Norge). Frukten - jordbæret - er i botanisk forstand en såkalt falsk fruktHalvor Aarnes: «Jordbær», Institutt for biovitenskap UiO, 3. februar 2011 eller hjelpefrukt, dannet av den oppsvulmede, kjøttfulle blomsterbunnen og som på utsiden har smånøtter der frøene finnes. Planten blir ca. 20 cm høy.

Dyprøde, friske jordbær rommer store mengder næringsstoffer (polyfenoler). Polyfenoler er blant de kraftigste av de kjente antioksidantene. Jordbærets enestående innhold av polyfenoler har vist seg nyttige i beskyttelsen av hjertet og det beskytter mot betennelser. Jordbær er kalorifattige og inneholder jern og kalsium. Jordbær inneholder mye C-vitaminer og noe A-vitaminer.

Holdbarheten varierer med sorten, men generelt kan man hevde at jordbærfrukten har liten holdbarhet og må oppbevares kaldt (1–4 ℃). For å bevare jordbærene best mulig bør en ikke ta for meget på dem, og legge dem forsiktig ned i kurven. Dernest bør de raskt settes til kjøling. Bærene skal ha en uavbrutt kjølekjede. De tåler ikke store temperatursvingninger.

 Utvalgte arter 
Moskusjordbær (F. moschata), har status «Høy risiko» i fremmedartslista 2023, uendret fra forrige vurdering i 2018. Den er spredt med dyrking av frø og kanskje også med hageutkast. Selv om den ikke dyrkes noe særlig lenger spres den videre på egen hånd.

Nedenfor er det listet opp noen andre utvalgte arter med statuser på fremmedartslista (2018) og Norsk rødliste for arter (2021):
 markjordbær F. vesca «Livskraftig» ifølge rødlista.
 nakkebær F. viridis, «Nær truet» ifølge rødlista.
 hagejordbær F. ×ananassa, «Lav risiko» i fremmedartslista.
 chilejordbær F. chiloensis, «Lav risiko» i fremmedartslista.
 virginiajordbær F. virginiana, «Lav risiko» i fremmedartslista.

 Bruk 
Jordbærfrukten brukes i flere sammenhenger, blant annet til å lage syltetøy og saft. Mest populær er den allikevel trolig som dessertfrukt, kanskje servert sammen med enten fløte, melk, vaniljesaus/krem, rømme eller en type iskrem.

Te av tørkede blader har blitt brukt i folkemedisinen mot blant annet blodmangel, nervøsitet, gikt og urinveisproblemer. Jordbær benyttes også til jordbærmelk.
Norske jordbær i kurv.|thumb

 Referanser 












 Eksterne lenker 

 www.frukt.no om jordbær
 Jordbærdyrking i Europa (Informasjon på engelsk)

Kategori:Hvite blomster

Kategori:Planter formelt beskrevet av Carl von Linné
Kategori:Planter formelt beskrevet i 1753