Landsskytterstevnet

Landsskytterstevnet er Norges største skytearrangement og arrangeres i regi av Det frivillige Skyttervesen. Stevnet samler hvert år mellom  og  deltakere, og mellom  og  tilreisende til stevnestedet. Det gjør skytterstevnet til et av Norges største idrettsarrangementer.

Landsskytterstevnet avvikles hvert år som et åpent norgesmesterskap (NM) i riflebaserte øvelser, både innen felt- og baneskyting. Menn og kvinner i alle alderstrinn, fra 11 til over 90 år, deltar på stevnet, og kjønnene konkurrerer sammen i alle disipliner. Det mest brukte våpenet for baneskyting er SIG Sauer 200 STR, et repetergevær med kaliber 6,5 x 55 mm, eller med kaliber .22 Long Rifle for de yngste.

Skytterne rangeres hvert år inn i klasser etter oppnådde poengsummer året før, der klasse 1 har svakest og klasse 5 høyest (best) poengsummer. De i aldergruppen 18–55 år kan konkurrere i alle fem klassene (1–5), mens skyttere under 18 år og over 55 år inndeles etter alder. Skyttere i klassene 3–5 skyter alle stillinger (liggende, knestående og stående), og det er disse som skyter om konge- eller dronningtittelen. Klasse 5 består av de 800 skytterne med best (høyest) rangering i landet. 

Etter innledende skyting (hovedskytingen) blir de med høyest poengsum (minimum 10 % og maksimum 15 % av de beste skytterne fra hovedskytingen) kvalifisert til en finale. De 15 beste av disse blir kvalifisert til «kongelaget» som da består av de best rangerte skytterne etter innledende 25-skudd. I finalen skytes 10 skudd liggende på 75 sekund. Den som står igjen med høyest poengsum (maks er 350 poeng) etter kongelags-omskytingen blir skytterkonge eller skytterdronning, avhengig av kjønn og såfremt ikke to eller flere står igjen med lik poengsum. Isåfall blir det enda en omskyting mellom de med lik poengsum før vinneren kan kåres.

Historie
Det første offisielle landsskytterstevnet ble arrangert i Kristiansund i 1893 hvor ca. 200 skyttere deltok. Før Det frivillige Skyttervesen ble opprettet i 1893, ble det fra 1885 arrangert landsskytterfester i regi av folkevæbningssamlagene, det første på Skarnes i 1885.

Den aller første vinner (skytterkonge er først nevnt som betegnelse i 1904) het Chr. Østern fra Oslo Skytterlag,. I 1904 endret stevnet navn fra Landsskytterfesten til Landskytterstevnet. Senere har landsskytterstevnet blitt arrangert hvert år, bortsett fra krigsårene 1940–1945 og 2020-2021 (avlyst pga. Corona). Det største antallet deltagere før krigen var 1 808 skyttere i Kristiania i 1914. Deltagerantallet  steg kraftig etter krigen, og den foreløpige rekorden er fra Elverum i 1990 med 7 181 deltakere.

 Program 
Fram til 1914 ble det skutt på ulike avstander, helt opp til 1500 meter (Elverum i 1895), mens det fra og med 1914 ble et fast program på 30 skudd for å kåre Skytterkongen. Fra 1958 ble programmet 35-skudd på 10-delt skive, og nærmest identisk med dagens skyteprogram. De 35 mesterskapskuddene på avstand 200 meter foregår på en ti-delt skive hvor tieren er 10 centimeter (0,5 mrad). Programmet består av 5 skudd liggende, 5 skudd stående, 5 skudd knestående og en 10-skudd med 3 skudd stående, 3 skudd knestående og 4 skudd liggende. De 15 beste på 25-skudden kvalifiserer seg til Kongelaget som er blitt vist årlig på NRK siden 1963.

Arrangørsteder, deltakere og vinnere
Lars L. Ese d.y. er den som har vunnet landsskytterstevnet flest ganger, den eneste som har vunnet fire ganger (1947, 1951, 1954 og 1955), og en av fem som har vunnet to år på rad.

Fire personer har vunnet tre ganger:
 Tor-Erik Fossli (1996, 1998 og 2000)
 Magne Landrø (1961, 1976 og 1981)
 Bjørn Solberg (1978, 1983 og 1984)
 Olav Medås (1952, 1963 og 1971)

Ingen har vunnet flere enn to landsskytterstevner etter hverandre, det er fem personene som har klart dette:
 Jens Fredbo (1948 og 1949)
 Vebjørn Berg (2008 og 2009)
 Bjørn Solberg (1983 og 1984)
 Lars L. Ese d.y (1954 og 1955)
 Mathias Glomnes (1906 og 1907)

 År Sted Deltagere Skytterkonge/ skytterdronning Lag Poengsum 1893  Kristiansund  ca. 200  Chr. Østern  Kristiania  125 1894  Skien  392  Bernt Sørum  Skien  89 1895  Elverum  390  Olaf Frydenlund  Tistedal  168 1896  Stavanger  276  Tom Seeberg  Bjørndalen  215 1897  Trondhjem  415  Knut Fauske  Stange  25 1898  Bergen  350  Nils D. Drange  Os  23 1899  Kristiania  675  Kristian Søbakken  Stange  24 1900  Bodø  341  Ole Holm  Stange  24 1901  Trondhjem  365  Henrik O. Anshushaug  Soknedal  24 1902  Kristiansand  331  Petter Andreas Røstad  Levanger  52 1903  Lillehammer  495  Julius Braathe  Kristiania Ø.  58 1904  Øystese  293  Martin Monsen  Gjøvik & Brusveen   1905  Harstad  195  Ingvard Thune  Alen  57 1906  Steinkjer  621  Mathias Glomnes (1. tittel)  Kristiania N.  56 1907  Kristiania  1010  Mathias Glomnes (2. tittel)  Kristiania N.  85 1908  Bergen  440  Martinius Skarkerud  Gjøvik & Brusveen  74 1909  Kristiansand  364  Halvor Kålstad  Tønsberg  80 1910  Tromsø  357  Olaf Husby  Trondhjem  79 1911  Trondhjem  801  Olaf Fosvik  Lyngen  20 1912  Elverum  820  Guren A. Gløtvold  Fjeld  21 1913  Øystese  383  Nils H. Bolstad  Bolstadøyri  20 1914  Kristiania  1808  John Voje  Drangedal  82 1915  Mosjøen  251  John Bang-Holmslet  Lerskaret  75 1916  Egersund  288  Ragnvald Maseng  Kristiania  77 1917  Steinkjer  753  Paul Vikhals  Dromnessund  81 1918  Kongsberg  1150  Ole Lilloe-Olsen  Kristiania Ø  80 1919  Molde  878  Karl Hagen (1. tittel)  Skoger  78 1920  Narvik  341  Jacob Bjerke  Øisletten  80 1921  Bergen  763  Franke Onsrud  Kristiania Ø  83 1922  Trondhjem  868  Sigv. Kuløy  Smølen  83 1923  Kristiansand  528  Rasmus R. Skjerpe  Nærbø  83 1924  Kristiania  1500  Ola Mo  Bergen  83 1925  Sortland  386  Herman Skøien  Løiten  82 1926  Bergen  626  Ottar Ødegaard  Oslo  86 1927  Steinkjer  745  Herman Kjærås  Andebu  89 1928  Stavanger  295  Karl Hagen (2. tittel)  Skoger  136 1929  Hønefoss  1089  Kristian M. Gylstad  Trøgstad  138 1930  Nidaros  1032  Kristoffer Flesaker  Fiskum  87 1931  Bodø  263  Ingulv Barstad (1. tittel)  Trondhjem  138 1932  Molde  548  Rasmus Ryssdalsnes  Indre Gloppen  137 1933  Kristiansand  453  Sverre Glomnes  Oslo N.  143 1934  Oslo  1268  Ingulv Barstad (2. tittel)  Namsos  143 1935  Hammerfest  391  Fredrik Nilsen  Vestre Toten  138 1936  Bergen  672  Oscar Esplund  Herefoss  143 1937  Steinkjer  940  Willy Røgeberg  Oslo Østre  276 1938  Kongsberg  1560  Kåre Enerud  Sande  268 1939  Kongsvinger  1259  Thorbjørn Hårstad  Grue  266 1946  Harstad  1332  Bjarne Sjulsen  Kongsberg  259 1947  Os  2448  Lars L. Ese d.y. (1. tittel)  Balestrand  270 1948  Trondheim  3418  Jens Fredbo (1. tittel)  Grue  268 1949  Kongsvinger  4200  Jens Fredbo (2. tittel)  Grue  270 1950  Oslo  4900  Odd Sannes  Oslo Østre  271 1951  Bardufoss  1650  Lars L. Ese d.y. (2. tittel)  Balestrand  275 1952  Ulven-Os  2031  Olav Medås (1. tittel)  Granvin  276 1953  Steinkjer  2836  Stanley Kvamme (1. tittel)  Bergen N.  273 1954  Vatne  2600  Lars L. Ese d.y. (3. tittel)  Balestrand  278 1955  Kongsvinger  3553  Lars L. Ese d.y. (4. tittel)  Balestrand  285 1956  Bodø  1330  Kjell Skøien (1. tittel)  Oslo Østre  277 1957  Bergen  1685  Stanley Kvamme (2. tittel)  Bergen N.  327 1958  Trondheim  2107  Einar Nesmoen  Kongsv. & Omegn  323 1959  Kongsberg/Fiskum  2567  Jon Istad  Voss  325 1960  Sandnes  1160  Gudmund Håbesland  Nordstrand  328 1961  Øverbygd  979  Magne Landrø (1. tittel)  Oslo Østre  326 1962  Kristiansand  1830  Kjell Skøien (2. tittel)  Oslo Østre  330 1963  Steinkjer  2020  Olav Medås (2. tittel)  Granvin  335 1964  Oslo  2347  Thormod Næs (1. tittel)  Laksevåg  331 1965  Kongsvinger  2271  Finn Amundsen  Oslo Østre  332 1966  Bodø  1158  Lorents I. Sklet  Grong  329 1967  Ulven-Os  1753  Thormod Næs (2. tittel)  Laksevåg  331 1968  Trondheim  2353  Gunnar Lybeck (1. tittel)  Østre Toten  335 1969  Kristiansand  2154  Jon Klyve  Oslo Østre  335 1970  Oslo  2639  Gunnar Lybeck (2. tittel)  Mysen  335 1971  Øverbygd  1571  Olav Medås (3. tittel)  Granvin  334 1972  Ulven-Os  2586  Arve Skjeflo  Steinkjer  333 1973  Steinkjer  3598  Oddgard Flatin  Kongsberg  336 1974  Vatne  2881  Egil Melvær  Florø  340 1975  Kongsvinger  4573  Peder Myrset  Meek  336 1976  Alta  2396  Magne Landrø (2. tittel)  Oslo Østre  339 1977  Ulven-Os  4361  Per H. Aalvik  Ålvik  339 1978  Trondheim  5731  Bjørn Solberg  Farnes  339 1979  Kristiansand  5186  Kurt Arne Berglund  Bærums  340 1980  Oslo  5433  Lars Hallvard Ese  Balestrand  340 1981  Bodø  4151  Magne Landrø (3. tittel)  Oslo Østre  340 1982  Ulven-Os  4648  Arne Strendo  Hadding  340 1983  Fræna  5262  Bjørn Solberg (2. tittel)  Nordre Land  340 1984  Sandnes  4108  Bjørn Solberg (3. tittel)  Nordre Land  342 1985  Lesja  6482  Torkil Berg  Trondhjems  339 1986  Øverbygd  3192  Knut Bjørnar Mellem  Bjerkvik  340 1987  Steinkjer  5828  Tor Harald Lund  Søgne  338 1988  Førde  5254  Ove Vik  Fana  341 1989  Kristiansand  5284  Ole N. Rydningen  Rise og Løddesøl  344 1990  Elverum  7181  John Olav Ågotnes  Fana  345 1991  Bodø  4553  Yngve Lorentsen  Falken  345 1992  Ulven-Os  5251  Per Erik Oldertrøen  Tynset  343 1993  Oppdal  6820  Tor-Arne Solbakken  Rygge  347 1994  Sandnes  4816  Erling Fledsberg  Moss og Våler  344 1995  Lesja  5785  Trond Kjøll  Ringerike  345 1996  Øvre Målselv  3067  Tor-Erik Fossli (1. tittel)  Målselv  345 1997  Førde  4551  Edvin Aamot  Trondhjems  347 1998  Steinkjer  4952  Tor-Erik Fossli (2. tittel)  Målselv  349 1999  Evje  4601  Ingvar Brohaug  Alvdal  347 2000  Elverum  5447  Tor-Erik Fossli (3. tittel)  Målselv  347 2001  Bodø  3539  Arild Brodahl  Fana  346 2002  Ulven-Os  4382  Kristoffer Sannvoll  Åsnes  347 2003  Oppdal  5270  Gunnar Halbjørhus (1. tittel)  Hemsedal  347 2004  Sandnes  4158  Ola Tore Dokken (1. tittel)  Nordre Land  348 2005  Lesja  5220  Jan Håkon Jørgensen  Oslo Østre  346 2006  Målselv  3151  Mette Elisabeth Finnestad  Søgne  347 2007  Steinkjer  5162  Gunnar Halbjørhus (2. tittel)  Hemsedal  347 2008  Førde  4740  Vebjørn Berg (1. tittel)  Blaker  346 2009  Evje  4914  Vebjørn Berg (2. tittel)  Blaker  348 2010  Elverum  5862  Knut Jørgen Brodahl  Fana  349 2011  Bodø  3700  Knut Erik Svarstad  Bamble  346 e.o. 2012  Voss  4631  Hans Kristian Wear  Styrvoll  347 2013  Oppdal  5138  Kim-André Aannestad Lund (1. tittel)  Jondalen  346 e.o. 2014  Sandnes  4149  Ola Tore Dokken (2. tittel)  Nordre Land  348 2015  Lesja  4795  Eileen Torp  Sartor  347 e.o. 2016  Øvre Målselv  3152  Daniel Sørli  Høland/Bjørkelangen  348 2017  Førde  4353  Katrine Aannestad Lund  Jondalen  349 2018  Stjørdal  5003  Tor Gaute Jøingsli  Lom og Skjåk  347 e.o. 2019  Evje  4014  Rasmus Løberg  Klepp  348 2020  Elverum Landsskytterstevnet avlyst grunnet koronaviruspandemien. Skytternes mestermøte ble arrangert 13. august på Oslo Østres bane med alle konger, dronninger, prinsesser og prinser fra 2000 til 2019. Konkurransen ble vist direkte på NRK. 2021  Elverum Landsskytterstevnet avlyst grunnet koronaviruspandemien. Skytternes mestermøte ble arrangert 10. august på Elverum og ble sendt direkte på NRK. 2022  Bodø  2703  Kim-André Aannestad Lund (2. tittel)  Jondalen  349 2023  Voss  4144  Daniel Sørli (2. tittel)  Sunndal  349 2024  Steinkjer  4168  Ole-Kristian Bryhn  Røyken og Hurum  348 2025  Kongsberg   Rasmus Løberg (2. tittel)  Jondalen  347 2026  Lesja      2027  Øvre Målselv       2028  Voss     

Stevnearenaer
Landsskytterstevnet har historisk blitt arrangert fra Kristiansand i sør til Hammerfest i nord. Stevnet alternerer mellom landsdelene Nord-Norge, Midt-Norge, Vestlandet, Sørlandet og Østlandet hvert femte år.

Individuelle grener
Individuelt konkurrerer skytterne i baneskyting, skogsløp og feltskyting med en innlagt minneskyting. Som en del av feltskytingen arrangeres også hurtigskytingskonkurransene felthurtigskyting og Stang-skyting. Vinneren av Stang-skytingen får Oberst Georg Stangs minnemedalje i ekte gull. Gullmedaljen er den eneste medalje i norsk idrett som tildeles i ekte gull.

Lagkonkurranser
Det arrangeres også samlagsskytinger på landsskytterstevnet mellom de 48 skyttersamlagene. Den mest prestisjefylte er samlagsskytingen for seniorklassene på 200 meter, hvor vinnerlaget får Ese-medalje i gull til minne om Landsskytterstevnets eneste firedobbelte skytterkonge, Lars L. Ese d.y. Det arrangeres også samlagsskyting for rekrutteringsklassene (under 18 år) og for veteranklassene (over 55 år) som begge foregår på 100 meter. Fra og med 2017 arrangeres også egen lagskyting mellom skytterlagene.

 Mesterskapsmedaljen 
Mesterskapsmedaljen på landsskytterstevnet deles ut til de beste skytterne etter 35 skudd (25 skudd innledende skyting og 10-skudds mesterskapsomgang). Antall medaljer er avhengig av antall deltakere. Medaljen kan bare vinnes én gang, hvis man kvalifiserer til medalje senere får man i stedet stjerne. Alle med samme poengsum som siste medalje deles ut på skal ha medalje eller stjerne.

Siste medalje eller stjerne er delt ut på følgende poengsummer:

 1957: 303
 1958: 309
 1959: 304
 1960: 308
 1961: 310
 1962: 317
 1963: 307
 1964: 317
 1965: 317
 1966: 314
 1967: 320
 1968: 320
 1969: 323
 1970: 322
 1971: 322
 1972: 324
 1973: 322
 1974: 328
 1975: 327
 1976: 327
 1977: 327
 1978: 329
 1979: 331
 1980: 330
 1981: 327
 1982: 329
 1983: 330
 1984: 333
 1985: 333
 1986: 333
 1987: 332
 1988: 336
 1989: 337
 1990: 336
 1991: 339
 1992: 338
 1993: 339
 1994: 339
 1995: 339
 1996: 339
 1997: 340
 1998: 341
 1999: 339
 2000: 339
 2001: 338
 2002: 340
 2003: 340
 2004: 339
 2005: 340
 2006: 340
 2007: 341
 2008: 340
 2009: 341
 2010: 
 2011: 341
 2012: 341
 2013: 341
 2014: 341
 2015: 340
 2016: 340
 2017: 340
 2018: 340
 2019: 342
 2020: Avlyst pga Corona
 2021: Avlyst pga Corona
 2022: 343
 2023: 340
 2024: 343
 2025: 341

 Referanser 

 Kilder 
 Skytterboka 2005–2006, utgitt av Det frivillige Skyttervesen
 Skytterboka 2010–2011, utgitt av Det frivillige Skyttervesen
 Landsskytterstevnet 120 år (2013) – Norges viktigste sportsarrangement: Tor Idar Aune, Terje Vestvik og Per Jorsett


Eksterne lenker
 Landsskytterstevnet hos DFS.no


Kategori:NM i skyting