Likviditet

Likviditet er en virksomhets evne til å omgjøre eiendeler til betalingsmidler, møte sine betalingsforpliktelser ved forfall og oppfylle investorenes forventninger til avkastning. 

Uavhengig av gjeldssituasjon må virksomheten få tilstrekkelig betalt for varer og inndrive kundefordringer for å tjene penger. Betalingsmidlene må minimum være tilstrekkelig til å betale løpende betalingsforpliktelser. For å opprettholde og utvide virksomheten må likviditeten finansiere nyinvesteringer og sikre eierne avkastning, slik at eventuelt nye investeringer ikke går til betaling av gamle betalingsforpliktelser.

 Likviditetsgrad 1, 2 og 3 
Likviditetsgrad er et økonomisk nøkkeltall for evnen til å kunne betale løpende utgifter som varekjøp, lønn, renter og avdrag ved forfall. At virksomheten er likvid betyr altså at man kan dekke forventede og uforutsatte utgifter etterhvert som de forfaller. 

Ved regnskapsanalyse benyttes det som regel 3 måter å beregne likviditetsgraden på;

Likviditetsgrad 1:
Likviditetsgrad 1 forteller noe om forholdet mellom omløpsmidler og kortsiktig gjeld. Med andre ord måler det bedriftens evne til å dekke sine betalingsforpliktelser etter hvert som disse forfaller. 

Omløpsmidler inkluderer varelager, fordringer, investeringer og kontantbeholdning. Tjenesteytende næringer som ikke har varelager vil ha identisk likviditetsgrad 1 og 2. 

Likviditetsgrad 2:
Likviditetsgrad 2 måler, som likviditetsgrad 1 forholdet mellom omløpsmidler og kortsiktig gjeld. Forskjellen her er at varelageret, som regnes som de minst likvide omløpsmidlene, er trukket fra.

Likviditetsgrad 3: 
Likviditetsgrad 3 måler forholdet mellom betalingsmidler og kortsiktig gjeld. De mest likvide omløpsmidlene er bankinnskudd og kontanter.



En svakhet ved likviditetsgrad 1 og 2 er at de ikke reflekterer bindingstid og omløpshastighet for de ulike eiendels- og gjeldspostene. Det kan derfor forekomme at et foretak har lav likviditetsgrad 1 og 2, samtidig som den faktiske likviditeten er god fordi varelager og kundefordringer hurtig konverteres til betalingsmidler. Det er også betydelige bransjeforskjeller når det gjelder hvor stort varelager en har, hvor fort varer blir vanskelige å selge og i hvilken grad virksomheter selger på kreditt. Det er derfor vanskelig å fastsette generelle mål for ønskelig likviditetsgrad. Når likviditetsgrad 3 beveger seg mot 1, nærmer imidlertid virksomheten seg å kunne betale sin kortsiktige gjeld ved forfall, bare ved hjelp av sine betalingsmidler. Likviditetsgrad 1 og 2 bør videre holde seg stabil eller nærme seg likviditetsgrad 3 dersom virksomheten opprettholder eller forbedrer sin evne til å inndrive kundefordringer og få solgt varer på lager. Mange foretak som får betalingsproblemer, får redusert likviditetsgrad 3 og økt forskjell mellom likviditetsgrad 1 og 2 på den ene siden og likviditetsgrad 3 på den andre over tid.

 Arbeidskapital 
Et annet mål på virksomhetens likviditet er arbeidskapitalen. Arbeidskapital er et mål på virksomhetens likviditet og angir differansen mellom omløpsmidler og kortsiktig gjeld. Nøkkeltallet uttrykker virksomhetens evne til å dekke sine kortsiktige forpliktelser, målt i kroner. Arbeidskapitalen er nært beslektet med likviditetsgrad 1, men i motsetning til denne, som uttrykkes som et forholdstall, viser arbeidskapitalen den likviditetsmessige stillingen i absolutte tall. Formelen for virksomhetens arbeidskapital er: 

Positiv arbeidskapital innebærer at deler av omløpsmidlene er finansiert med langsiktig kapital,  i form av langsiktig gjeld eller egenkapital. Negativ arbeidskapital betyr at deler av anleggsmidlene er finansiert med kortsiktig gjeld, noe som kan indikere svak likviditet. Som mål på likviditet har arbeidskapitalen den samme svakhet som likviditetsgradene, i det en ikke skiller mellom betalingsmidler som umiddelbart kan benyttes til å betale kortsiktige forpliktelser og varer og kundefordringer som i varierende grad og hastighet omsettes til betalingsmidler. 

 Se også 
 Arbeidskapital
 Totalkapitalrentabilitet
 Egenkapitalrentabilitet
 Gjennomsnittlig gjeldsrente

 Referanser 

 Litteratur 
 Eklund og Knutsen. Regnskapsanalyse: aktiv bruk av regnskapet. Universitetsforlaget.
 Plenborg og Kinserdal: Financial statement analysis : valuation, credit analysis, performance evaluation. Fagbokforlaget.

Kategori:Bedriftsøkonomiske nøkkeltall