Vepser

Med ordet veps tenker de fleste på de gule og svarte stikkevepsene 

 Anaxyelidae
 bartrevepser
 barvepser
 bladvepser
 Blasticotomidae
 halmvepser
 klubbvepser
 løvtrevepser
 Megalodontesidae
 Orussidae
 Pergidae
 rosebladvepser
 spinnvepser
 stilkvepser
 Xyelidae

Vepser (tidligere årevinger) (Hymenoptera) utgjør en orden innen insektene og inkluderer trolig over  arter, hvorav mer enn  er beskrevet og trolig flere enn  lever i Norge. Noen av de mest kjente gruppene innen ordenen er maur, humler, bier og stikkvepser. Mange av artene spiller en viktig rolle i bestøvingen (pollinering) av planter. Flere grupper er sosiale.

Før ble gruppen kalt årevinger, men nå skal den kalles vepser. Navnet årevinger finnes ikke lenger i artsnavnebasen. Gruppen består i hovedsak av maur, bier og veps. Maur er vanligvis vingeløse vepser, med tydelig «midje». Vepsene er smale og slanke, ofte med et tydelig «midje». Bier omfatter humler og bier, de er ofte bredere og mer hårete.

 Utseende 
antenne, 7: kinn, 8: kjever, 9: legg frambein, 10: lårring, 11: lår, 12: legg mellombein, 13: spore, 14: fotledd,  15: kloledd med klør 16: legg bakbein, 17: bukplate (sternit), 18: giftbrodd, 19: bakkroppsledd/plate (tergit) 20: bakvinge, 21: framvinge 
Vepser er delt inn i to grupper etter forbindelsen mellom forkroppen og bakkroppen. Hos plantevepser er de forbundet i hele bredden, mens de hos stilkvepser er de avskilt ved en innsnøring, en «midje», en tynn stilk. denne innsnøringen er egentlig mellom det første og andre bakkroppsleddet. 

De som har vinger, har fire gjennomsiktige vinger, ofte med et tydelig årenett. Forvingene og bakvingene kan hektes sammen med ulike innrettninger, som kroker eller hemper. Forvingene er større enn bakvingene. Noen av årevingene mangler imidlertid vinger, som noen parasittvepser og hunnene av maurvepsene. Hos maur mangler arbeiderne vinger. 

Hodet er festet til kroppen i en tynn hals og er vanligvis meget bevegelig. Humler og bier har omdannet noen av munndelene til en lang eller kortere sugesnabel eller tunge. De andre har vanligvis kraftige kjever. Hos flere arter har hunnen et kort eller langt eggleggingsrør, hos broddveps er dette omdannet til en giftbrodd.

Larver hos bladveps har et tydelig hode og vorteføtter, og er lett å forveksle med sommerfugllarver. Noen plantevepslarver lever inne i planten, de mangler bein. Hos stilkvepser er larvene pølseformet og fotløse.

 Levevis 
De ulike gruppene er spesialiserte noe som gir et mangfold av levevis. Flere lever enslige (solitære), noen lever i samfunn (sosiale), mens andre lever som parasitter. Mange arter er viktige for bestøvning av blomster, slik som bier og humler. Mange er predatore (rovdyr) og lever av andre mindre dyr. Enkelte, slik som parasittvepser kan ha larvestadiene i eller på andre dyr, mens de som kjønnsmodne (imago) lever av pollen og nektar.

Hunnen blir befruktet av hannen, men partenogenese forekommer. Et bemerkelsesverdig trekk er at hannindivider blir til av ubefruktede egg, mens hunnindivider blir til av befruktede egg. Dette skyldes at hanner er haploide (halvt kromosomtall) mens hunner er diploide (fullt kromosomtall). Nyere forskning tyder på at sammenhengen er litt mer komplisert enn man tidligere har trodd. Disse insektene har noen gener som bestemmer kjønnet, disse genene er svært variable (mange alleler). Dersom et individ er heterozygot for disse genene, blir det en hunn, dersom det er homozygot blir det en hann. De fleste hanner er haploide og dermed nødvendigvis homozygote siden de bare har én kopi av genet, men siden genet er svært variabelt er de aller fleste diploide eksemplarer under normale omstendigheter heterozygote, og dermed hunner. Men dersom bestanden blir sterkt redusert slik at det oppstår betydelig innavl kan det dukke opp mange diploide, homozygote individer som dermed blir hanner. Dette kan i ytterste konsekvens føre til at arten dør ut fordi alle individer som blir født er hanner. Man antar at dette kan ha skjedd med noen bestander av humler.

Vepser gjennomgår fullstendig forvandling.

 Systematisk inndeling 
Vepser er i tradisjonelt delt i to grupper (underordener), planteveps og stilkveps. 

 Vepser (Hymenoptera) (veps, humler og maur med flere)
 Symphyta Plantevepser (parafyletisk; har en sylindrisk kropp uten innsnøring i «midjen», disse regnes som de mest primitive vepsene. Det er (trolig) omtrent 750 arter, fordelt på 11 familier, i Norge hvorav bladvepser (Tenthredinidae) er den største med om lag 650 arter. Nyere forskning viser at gruppen plantevepser er en parafyletisk gruppe. Det vil si at stilkvepsene stammer fra en av gruppenen av plantevepser.Tree of Life Web Project. 1995. Hymenoptera. Wasps, ants, bees, and sawflies.
 Cephoidea – (blant annet: halmvepser)
 Megalodontoidea – (blant annet: spinnvepser; Megalodontesidae)
 Orussoidea
 Siricoidea (? trevepser) – (blant annet: bartrevepser; løvtrevepser)
 Tenthredinoidea – (blant annet: bladvepser; rosebladvepser; Pergidae; barvepser; klubbvepser) 
 Xyeloidea
 Apocrita stilkvepser; har som navnet forteller alle en «midje» med innsnøring. Det finnes trolig mer enn  arter, fordelt på 56 familier, i Norge. Gruppen deles videre inn i to delgrupper. 
 Parasitica, parasittvepser eller snyltevepser (parafyletisk); domineres av snyltevepsene (Ichneumonidae) med (trolig) noe slikt som 4 000 arter i Norge. De voksne vepsene er fredelige og kan ikke stikke mennesker. De spiser pollen og nektar. Disse vepsene er parasitter i larvestadiet. Eggene legges i andre smådyr (vertsdyr) og larvene vokser opp som parasitter i vertsdyret. De er det en kaller parasitoider, parasitter som får sin næring uten å hindre vertens normale liv i stor grad i begynnelsen, men døden er sluttresultatet for verten. 
 Ichneumonoidea – (blant annet: Darwinvepser; Braconidae)
 Stephanoidea
 Trigonalyoidea
 Megalyroidea
 Evanioidea 
 Ceraphronoidea  – (blant annet: Ceraphronidae; Megaspilidae)
 Protoctrupoidea  – (blant annet: Proctotrupidae; Diapriidae)
 Cynipoidea  – (blant annet: gallevepser; Figitidae; Ibaliidae)
 Chalcidider (Calcaoidea)  – (blant annet: fikenvepser; Chalcidae; dvergsnyltevepser; Eulophidae; Torymidae; Trichogrammatidae)
 Platygasteroidea
 Aculeata, broddvepser; er vepser med en brodd, men ikke alle stikker. Flere av vepsene i denne gruppen er sosiale insekter som lever i store insektsamfunn.  Arbeiderne i disse samfunnene er hunner som vanligvis ikke er forplantningsdyktige, eggleggningsrøret er omdannet til en stikkebrodd. Det finnes omtrent 600 arter, fordelt på 21 familier, i Norge.
 Chrysidoidea  – (blant annet: gullvepser ; Bethylidae; Dryinidae)
 Sphecoidea  – (blant annet: gravevepser)
 Vespoidea  – (blant annet: stikkvepser; maur; Sapygidae; veivepser; maurveps; Scoliidae)
 Apoidea  – (blant annet: humler; honningbier; Andrenidae; Colletidae)

 Referanser 
Klopfstein, S., Vilhelmsen, L., Heraty, J. M., Sharkey, M., & Ronquist, F. (2013). The hymenopteran tree of life: evidence from protein-coding genes and objectively aligned ribosomal data. PLoS One, 8(8), e69344. DOI: https://dx.doi.org/10.1371/journal.pone.0069344

Ødegaard F og Lønnve OJ (2015) Vepser (Hymenoptera). Norsk rødliste for arter 2015. Artsdatabanken http://www.artsdatabanken.no/Rodliste/Artsgruppene/Vepser  Besøkt 2020-06-24

 Kilder 
 Ottesen, P.S. (red.) 1993. Norske Insektfamilier og deres artsantall. NINA utredning 055, 40 sider. 

 Eksterne lenker 


 Tree of life - Årevinger (Hymenoptera) (engelskspråklig)
 Norges veps, maur, humler og bier – foreløpig bare om maur. 
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
 Vepsen som snylter - artikkel fra forskning.no 23.07.14