Invasjonen av Grenada

Invasjonen av Grenada (kodednavn: Operasjon Urgent Fury) er en invasjon som amerikanske styrker gjennomførte i Grenada i 1983. Konflikten begynte 25. oktober 1983 da amerikanske styrker gikk i land på Grenada. Selve invasjonen var over på et par dager. Amerikanske tap var på 19 soldater, mens Grenada mistet rundt 100 mann.

 Bakgrunnen for invasjonen 
I 1979 ble Eric Gairys regjering veltet i et fredelig kupp av Maurice Bishop som ville skape et marxistisk-leninistisk styre. Under Bishops styre begynte Grenada å samarbeide mer og mer med Sovjetunionen og Cuba. Cuba hjalp blant annet med å bygge en større internasjonal lufthavn. USAs president Ronald Reagan brukte nettopp denne lufthavnen som argument for invasjonen, siden den også kunne brukes av større sovjetiske bombefly og for å forsyne kommunistiske opprørsbevegelser i Mellom-Amerika med våpen. Dessuten pekte Reagan på den sovjetisk-cubanske opprustningen av øyas militære.

I et forsøk på å berolige amerikanerne dro Bishop til Washington. Kort etter overtok en pro-sovjetisk fraksjon av Bishops parti ledet av visestatsminister Bernard Coard makten. Fraksjonen henrettet Bishop, trass i store protester fra den grenadiske befolkningen.

Etter den brutale maktovertagelsen bad Organisasjonen for østkaribiske stater (OECS) USA, Barbados og Jamaica om militær støtte til å ordne opp i situasjonen. Kombinasjonen av en kommunistisk maktovertagelse i USAs egen bakgård og 600 amerikanske studenter i Grenada gjorde at USA svarte militært. Formelt kalte USA operasjonen en «evakuering av ikke-stridende».

 Reaksjoner 
Invasjonen hadde bred støtte i USA,Magnuson, Ed (21. november 1983): «Getting Back to Normal» . Time.Hayward, Steven F. (2010): The Age of Reagan: The Conservative Counterrevolution: 1980-1989. Crown Forum, opptrykk. ISBN 1-4000-5357-9. men ble kritisert av Storbritannia og Canada. Storbritannia var motstander av invasjonen ettersom dronning Elisabeth II var Grenadas formelle statsoverhode og den britiske regjeringen mente at USA ikke burde gripe inn i et samveldeland. Et forsøk på en resolusjon i FNs sikkerhetsråd, som ville ha fordømt invasjonen som «et åpenbart brudd på internasjonal lov», ble blokkert av USAs veto.«United Nations Security Council vetoes resolution 38/7, page 19». De forente nasjoner. 28. oktober 1983. USA belønnet sine folk med mer enn 5000 medaljer for fortjenstfullhet og tapperhet.Tessler, Ray (19 August 1991). «Gulf War Medals Stir Up Old Resentment». Los Angeles Times. s. 2.«Overdecorated» . Time. 9. april 1984.

 Referanser 

 Litteratur 
 Adkin, Mark (1989): Urgent Fury: The Battle for Grenada: The Truth Behind the Largest U.S. Military Operation Since Vietnam. Lexington Books. ISBN 0-669-20717-9.
 Brands, H. W., Jr. (1987): «Decisions on American Armed Intervention: Lebanon, Dominican Republic, and Grenada» i: Political Science Quarterly 102 (4): 607–624. JSTOR 2151304.
 Cole, Ronald H. (1997): Operation Urgent Fury: The Planning and Execution of Joint Operations in Grenada, 12 October - 2 November 1983  (PDF). Washington, D.C. Offisiell studie fra Pentagon.

 Eksterne lenker 

 Invasion of Grenada and Its Political Repercussions fra Dean Peter Krogh Foreign Affairs Digital Archives
 The 1983 Invasion of Grenada, Operation: Urgent Fury

Urgent Fury
Urgent Fury
Kategori:Kriger med deltagelse av USA
Kategori:Antigua og Barbudas historie
Kategori:Barbados' historie
Kategori:Dominicas historie
Kategori:Jamaicas historie
Kategori:Saint Lucias historie
Kategori:Saint Vincent og Grenadinenes historie
Kategori:Grenadas historie
Kategori:Cubas historie
Kategori:1980-årene på Grenada