Hasselslekten

amerikahassel (C. americana)
 hassel (C. avellana)
 Corylus chinensis
 tyrkerhassel (C. colurna)
 nebbhassel (C. cornuta)
 himalayahassel (C. ferox)
 Corylus heterophylla
 Corylus jacquemontii
 storhassel (C. maxima)
 japanhassel (C. sieboldiana)
 Corylus tibetica

Hasselslekten (Corylus) er en slekt i bjørkefamilien. Det er vanlig å regne slekten til bjørkefamilien, som er løvtrær og store busker hjemmehørende på den tempererte nordlige halvkule.«Corylus», Germplasmgobills Information Network. Arkivert fra originalen den 14. januar 2009Chen, Zhi-Duan; Manchester, Steven R; Sun, Hai-Ying (August 1999): «Phylogeny and evolution of the Betulaceae as inferred from DNA sequences, morphology, and paleobotany», American Journal of Botany. 86 (8): 1168–1181. doi:10.2307/2656981. ISSN 0002-9122. JSTOR 2656981. PMID 10449397.Rushforth, K. (1999): Trees of Britain and Europe. Collins ISBN 0-00-220013-9. Enkelte forskere velger å plassere hasselslekten (Corylus), humlebøkslekten (Ostrya), agnbøkslekten (Carpinus) og Ostryopsis i en egen familie – Corylaceae (hasselfamilien).Bean, William Jackson (1976): Trees and Shrubs Hardy in the British Isles. Bind 1. Taylor, George (8. utg.). London: J. Murray. ISBN 0719517907. OCLC 103403.Erdogan, V.; Mehlenbacher, S. A. (2002): «Phylogenetic analysis of hazelnut species (Corylus, Corylacae) based on morphology and phenology», Sist. Bot. Dergisi. 9: 83–100. Frukten av hasselen er hasselnøtten, som er spiselige.

Pollen (blomsterstøv) fra hasselarter, som ofte er årsaken til allergi på senvinteren eller tidlig på våren, kan identifiseres under forstørrelse (600×) ved deres karakteristiske granulære (kornet) ytre vegg (strukturen kalles exin)«exin», NE som har tre iøynefallende porer.Airy, Hubert (1874): «Pollen-grains in the Air», Nature. 10 (253): 355. Bibcode:1874Natur..10..355A. doi:10.1038/010355b0. S2CID 4077214.

 Anvendelse 
De tynne seige kvisten fra hassel er brukt til flettverk og tønnebånd. Veden brukes også til trekull, som blir av svært god kvalitet.

Nøttene inneholder ca. 60 % olje, 20 % proteiner og en del C-vitaminer. De er blitt brukt både som menneske- og dyreføde, og som råstoff for både såpe- og parfymeproduksjon.

 Tradisjon 

Hasselen har tidligere hatt betydning som «varseltre»; mange nøtter betød en våt høst og kald vinter, mens få nøtter spådde en tørr høst og mild vinter.

Referanser

 Litteratur 
 Nedkvitne, Knut og Gjerdåker, J. (1999): Hegg og hassel i norsk natur og tradisjon. Norsk skogbruksmuseum. .

 Eksterne lenker 


Kategori:Bjørkefamilien
Kategori:Tresorter