Memorial

Memorial () er en internasjonal menneskerettighetsorganisasjon. Den arbeider for å fremme demokrati og rettssikkerhet, å forhindre at totalitarisme gjenoppstår, å forme en offentlig samvittighet basert på demokratiske og rettsstatlige verdier fri for totalitære mønstre, å sikre menneskerettighetene i landene det gjelder, å avdekke sannheten ved den historiske fortiden og verne minnet om ofrene for politisk undertrykkelse i Sovjetunionen og tilsvarende regimer.

Memorial ble grunnlagt 19. april 1992 av Andrej Sakharov.  I 2004 fikk den Right Livelihood Award for sitt arbeide med å avdekke menneskerettighetsbrudd i Russland og tidligere sovjetrepublikker. Samme år mottok den Nansen-medaljen og i 2009 Sakharov-prisen

Blant dens viktigste aktiviteter hører støtte til Gulag-ofre og forskning på og informasjonsarbeide om konsentrasjonsleirsystemet i Sovjetunionen.

Arbeidet for fred og menneskerettigheter, og arbeidet for å avdekke forbrytelser gjort av den sovjetiske stat under kommunistperioden, ble ikke populært hos de russiske makthaverne.  Den russiske delen av organisasjonen ble i desember 2019 definert som "utenlandske agenter".«Menneskerettighetsorganisasjonen Memorial er stemplet som utenlandske agenter, men nekter å gi opp kampen for tankefrihet i Russland», High North News, 18. desember 2019  Under Russlands invasjon av Ukraina 2022 ble Memorial erklært ulovlig og kontorene deres ble overtatt av den russiske stat.

Memorial var en av mottakerne av Nobels Fredspris 2022. Organisasjonen er medlem av International Federation for Human Rights.

 Bakgrunn 

Organisasjonen eksisterte uformelt før den formelle dannelsen og kjempet opprinnelig for å få bygget et minnesmerke for Gulag-ofrene, noe den oppnådde allerede i 1990 da minnesmerket ble oppført på Lubjanka-plassen i Moskva, rett ved det gamle KGB-hovedkontoret. Organisasjonen var den første uavhengige organisasjon som oppstod på det tidligere Sovjetunionens territorium.

 Arbeid 

Frivillige medarbeidere besøkte Gulag-overlevende, skrev ned deres historier og forsøkte å gi dem en stemme i offentligheten. På begynnelsen av 90-tallet oppstod det rundt 70 lokalforeninger innen organisasjonen i Russland. I dag finnes det totalt 87 grupper, deriblant grupper i Tyskland, Latvia, Ukraina og Polen.

 Arkiver 

Memorial hjelper personer med å finne dokumenter, graver osv. i tilknytning til slektninger som ble forfulgt. De hadde ifølge egne opplysninger pr. 2005 en database som inkluderer navnene på over 1 300 000 forfulgte personer.Svar fra Elena Zhemkova:FAQ about Memorial  Right Livelivehood, 2005 Arkivene ble brukt av den britiske historikeren Orlando Figes da han skrev boka Hviskerene i 2008.Richard Galpin: Stalin's new status in Russia BBC, 27. desember 2008Robert Booth og Miriam Elder: Orlando Figes translation scrapped in Russia amid claims of inaccuracies The Guardian, 23. mai 2012

 Konfiskering av arkivet 

4. november 2008 ble Memorials St. Petersburg-kontor som oppbevarer Gulagarkivene ransaket av myndighetene. Materiale som var samlet inn over en 20 års periode for å dokumentere Stalinregimets overgrep ble konfiskert, blant annet brev, fotografier og 12 datamaskiner som inneholdt organisasjonens totale digitale arkiv over perioden (Gulag-arkivet).Orlando Figes: The Raid on Memorial The New York Review of Books, hentet 1. oktober 2012 Leder for kontoret Irina Flinge hevdet organisasjonen ble rammet fordi organisasjonen gikk på tvers av «Putinismen», særlig ideeen om at Josef Stalin og Sovjetunionen lyktes i å skape et vellykket land.Richard Galpin: Stalin's new status in Russia BBC, 27. desember 2008Tatiana Kosinova: Eleven hard disks  Open Democracy, 15. desember 2008

Offisielt skjedde ransakingen i forbindelse med en artikkel som ble publisert i avisen Novy Peterburg i juni 2007. Memorial benektet enhver befatning med artikkelen. Enkelte russiske menneskerettighetsadvokater har spekulert i at ransakingen var en hevn for at Memorial viste den forbudte filmen Rebellion: the Litvinenko Case om den tidligere russiske spionen Aleksandr Litvinenko.Russia: raid on Memorial HQ  Open Democracy, 5. desember 2008 Ifølge forfatteren Orlando Figes hadde ransakingen åpenbart til hensikt å trakassere Memorial.Luke Harding: British scholar rails at police seizure of anti-Stalin archive The Guardian, 7. desember 2008

20. desember 2009 avgjorde en distriktsdomstol at ransakingen hadde skjedd i strid med regelverket.Sean GuilloryMemorial Vindicated, Again Seans Russia Blog, 31. mars 2009 De 12 harddiskene samt en del papirer mm. ble tilbakelevert Memorial.

 Minnemuseum i Kovalevskyskogen 

Organisasjonen arbeider for å få opprettet et nasjonalt minnemuseum for ofrene for den røde terroren som fulgte i kjølvannet av den russiske revolusjonen. De ønsker museet plassert i Kovalevskyskogen utenfor St. Petersburg hvor 4 500 henrettede mennesker ligger begravd i anonyme massegraver.Catriona Bass: A national museum to the victims of Stalinist repression: words not deeds?  Open Democracy, 5. november 2010

 Tsjetsjenia 

Memorial hadde også et kontor i Tsjetsjenia for å overvåke menneskerettighetssituasjonen der. Kontoret ble jevnlig gjennomsøkt av myndighetene.

Natalja Estemirova som var styremedlem i organisasjonen og undersøkte drap og bortføringer i Tsjetsjenia ble selv bortført i Groznyj og skutt og drept i Ingusjetia 15. juli 2009.Vow to catch Chechnya assassin BBC, 16. juli 2009 Det har vært framsatt påstander om at dødsfallet skulle ha sammenheng med undersøkningene hun gjorde av regjeringsstøttet militsstyrker i landet.Russian activist found murdered BBC, 15. juli 2009 Memorials styreformann Oleg Orlov beskyldte Ramzan Kadyrov for å stå bak drapet og hevdet Kadyrov åpent hadde truet henne. Kadyrov benektet involvering i drapet og anla injuriesøksmål mot Orlov.AFP: Chechen leader sues rights group after activist murder 17. juli 2009Michael Schwirtz: Chechen Leader Sues Over Accusations of Ordering Activist’s Death New York Times, 17. juli 2009 I juli 2009 innstilte  Memorial virksomheten i Tsjetsjenia av sikkerhetshensyn.Rights group halts Chechnya work BBC, 18. juli 2009 I juni 2011 ble Orlov frikjent for injurieanklagene av en domstol i Moskva.Rossiyskaya Gazeta: Oleg Orlov cleared of slandering Chechen president Ramzan Kadyrov  The Telegraph, 30. juni 2011

 Økonomi 

Organisasjonens arbeid blir regelmessig økonomisk støttet av den amerikanske Soros-stiftelsen Open Society Institute og den tyske Heinrich Böll-stiftelsen. Organisasjonen får også støtte fra FNs høykommissær for flyktninger og Europarådet.

 Utmerkelser 
 2004: Right Livelihood AwardMemorial (Russia)  RightLivelihood.org, hentet 30. september 2012
 2004: Nansenmedaljen, Nansen Refugee Award goes to Russian NGO, utdelt av FNs høykommissær for flyktninger
 2008: Hermann Kesten prisen, utdelt av PEN Tyskland.Hermann Kesten Award  Pen Deutschland, hentet 30. september 2012
 2009: Sakharovprisen, utdelt av Europaparlamentet.
 2012: Sjur Lindebrækkes pris for demokrati og menneskerettigheter, sammen med Svetlana Gannusjkina. Utdelt på Høyres landsmøte.Sindre Dahl-Øen: Gannusjkina fikk Lindebrække-prisen Høyres hjemmeside, 7. mai 2012
 2022: Nobels Fredspris, sammen med Aljes Bjaljatski og Senteret for sivile rettigheter

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Russisk politikk
Kategori:Kommunisme
Kategori:Vinnere av Right Livelihood Award
Kategori:Internasjonale ikke-statlige organisasjoner
Kategori:Mottakere av Sakharovprisen
Kategori:Mottakere av Nansenprisen
Kategori:Nobelprisvinnere (fred)