Heterotrofi

Heterotrofi brukes om organismer som skaffer seg næring ved å bryte ned organiske forbindelser fra autotrofe organismer, enten levende eller døde.

Alle dyr, de fleste bakterier, alle sopp og noen planter er heterotrofe. De heterotrofe organismene er konsumenter på ulike nivåer i næringskjeder.

Heterotrofe levemåter
Altetere spiser både kjøtt og planter. Det kan kalles omnivori eller pantofagi. Kjøttetere begrenser seg til kjøtt og det kalles karnivori eller zoofagi. Levemåten til planteetere kalles herbivori eller fytofagi.

Saprofager (dyr) eller saprofytter (planter) er organismer lever av dødt organisk materiale. De kan være mer eller mindre spesialisert i leveveien. Detritofage organismer som for eksempel meitemark, noen sopp og spretthaler, lever av døde planterester. Koprofage organismer eller gjødseletere, lever av dyrs avføring. Eksempler på disse er gjødselfluer, rundormer eller tordivler. Nekrofage organismer eller åtseletere, slik som gribber, slimåler eller åtselbiller, lever av døde dyr som de ikke selv har drept.

Andre heterotrofe organismer lever av levende organisk materiale. Beitedyr som ku, mygg og snegle,nyttiggjør deler av forskjellige bytteorganismer uten å drepe dem. Filtrerere som bardehval, kappedyr og musling, sluker mange små organismer helt. Parasitter lever av én vertsorganisme uten vanligvis å drepe den. Eksempler på dette er bendelorm, rotkreps, viftevinge. Parasittoider, for eksempel snylteflue, snylteveps, lever av én vertsorganisme inntil den dør av snylterens angrep. Predatorer jakter, dreper og spiser byttedyr. Eksempler er edderkopper, gaupe eller sjøstjerner.

Miksotrofe organismer skaffer seg næring både ved autotrofi og heterotrofi. Blant planter gjelder dette kjøttetende planter, halvparasitter og mykoheterotrofe arter.

 Fotnoter 

 Referanser 
. Besøkt 9. januar 2025.
. Besøkt 9. januar 2025.

 Eksterne lenker 


Kategori:Økologi
Kategori:Stoffskiftet