Bartrær

apeskrekkfamilien
 barlindfamilien
 Cephalotaxaceae
 furufamilien
 skjermtrefamilien
 Gultrefamilien
 sypressfamilien


Bartrær (Pineales eller Pinophyta) er den overlegent største nålevende gruppa av nakenfrøede planter. I tradisjonell taksonomi karakteriseres de nålevende artene som én orden furuplanter (Pinales), men det finnes også utdødde grupper som til sammen utgjør underklassen Pinopsida. De oppstod for omkring 300 millioner år siden helt i slutten av karbontiden med slekten Walchia, men først mot midten av perm utviklet dagens bartrær seg i de kjølige, nordlige strøkene omkring 275 millioner år siden. Fortsatt dominerer barskog i det store, nordligste skogbeltet på jorden.

Gruppen er delt inn i sju familier. Den har om lag 50 slekter og ca. 550 arter over hele verden, men i overveiende grad på den nordlige halvkule. I Norden vokser 43 arter,Stenberg, L, Bo Mossberg, Steinar Moen (red), Gyldendals store nordiske Flora, 2003, Oslo 2007, side 60-67. ISBN 978-82-05-32563-0 i Norge trolig 37.Lid, Johannes, D. T. Lid og Reidar Elven (red), Norsk Flora, 7. utgave, Det norske Samlaget, Oslo 2005 (2007), side 141-149. ISBN 978-82-521-6029-1

Bartrærne består av trær eller busker med ofte busk- eller konisk form. Artene har enten skjell- eller nåleformede blader, med unntak av kaurislekten i apeskrekkfamilien,Amboyna pine (Agathis dammara) - Dlium og nageiaslekten i gultrefamilien, som har brede blad som ligner på hva vi finner hos enkelte løvtrær. Nålene kan sitte på i flere år før de faller av. Frøene sitter inne i kongler, oftest beskyttet av harde skjell, som kan være lukkede eller mer eller mindre åpne. Enkelte arter sprer frøene med dyr og fugler, andre baserer seg på brannspredning eller vindspredning. Noen arter har hunn- og hannkongler på separate trær.

Furu, gran, einer og barlind er de vanligste, og de eneste naturlige bartrærne i Norge, de to sistnevnte også i hele Skandinavia inklusive Danmark. I Storbritannia vokser alle unntatt gran naturlig.Owen Johnson & David More, Collins Tree Guide, London 2004, ISBN 978-0-00-720771-8 De er hardføre og var tidlige til å etablere seg etter istiden. De øvrige 33 artene i Norge er alle innførte og naturalisert.

 Utvikling 
De første trærne var trebregner og ulike gigantiske karsporeplanter og bregner i karbon-perioden. Det er funnet fossile trær fra midtre Devon om lag 385 millioner  år siden, men også dette var trolig trebregner. Deretter utviklet bartrærne seg i trias, sammen med ginkgo og ulike andre arkaiske grupper, omkring 320 millioner  år siden.Jiao, Y, et. al., «Ancestral polyploidy in seed plants and angiosperms», i: Nature, volum 473, utgave 7345, side 97-100. doi 10.1038/nature09916. Bartrærne dominerte helt i mesozoikum (245 - 65 millioner år siden), mens dagens løvtrær ble utviklet for alvor i kritt-perioden. I tertiær begynte trærne å dominere og dekke jordkloden, men med istidene som startet for om lag 1,5 millioner år siden trakk skogene seg tilbake.

 Arter i Norge 
Det samlede antallet av arter som forekommer i Norge gjennom utplanting eller som er forvillet fra hager og parker, er 37, gjengitt nedenfor fordelt på slektene de tilhører:
 Furuslekten: furu, lappfuru, buskfuru, bergfuru, vrifuru, sembrafuru, sibirsk sembrafuru
 Granslekten: gran, sibirgran, kvitgran, sitkagran, engelmannsgran, serbergran, blågran, lutzgran
 Douglasgranslekten: douglasgran
 Edelgranslekten: edelgran, sibiredelgran, nobelgran, balsamedelgran, koloradoedelgran, kjempeedelgran, fjelledelgran, nordmannsedelgran
 Hemlokkslekten: vestamerikansk hemlokk, kanadahemlokk, fjellhemlokk
 Lerkeslekta: europalerk, sibirlerk, mongollerk, japanlerk
 Einerslekten: einer, fjelleiner
 Barlindfamilien: barlind, hybridbarlind, japanbarlind
 Dvergsypresslekten: lawsonsypress, nutkasypress
 Tujaslekten: tuja, kjempetuja

Fordelingen mellom de ulike hovedgruppene av skog i Norge er slik: Byggebolig.no - artikkel Litt om skogindustrien.

 Treslag Stående volum (mill m³) Fordeling Tilvekst (mill m³) Fordeling Hogst 1993 (mill m³)  Gran 273 47 % 10,5 54 % 7,0 Furu  188 32 % 4,8 25 % 2,1 Løvtrær  123 21 % 4,1  21 %  1,1 TOTALT 584  100 % 19,5  100 % 10,2

 Bartrærnes taksonomi 
For en mer overordnet taksonomi, se: Karplanter
For en mer detaljert oversikt, se artiklene om de enkelte familier og slekter.

Taksogrupperingen av bartrærne er nedenfor gjengitt med basis i internasjonal systematikk – The Angiosperm Phylogeny Group og APG II-systemet fra 2003 med 83 ordener og 461 familier av karplanter – og det nyeste nordiske standardverketLennart Stenberg (red), Steinar Moen (norsk red): Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal 2003 (Oslo 2007). med 5 klasser og 155 familier av planter i Norden.

For de familiene som er vanlige i Norden, merkes utbredelsen med landkode i fet skrift med basis i det norske standardverket (2005)Johannes Lid og Dagny Tande Lid, Reidar Evjen (red.), Norsk Flora, 7. utgave, Det norske Samlaget, Oslo 2005. ISBN 978-82-521-6029-1. og det nyeste nordiske standardverket (2007).Lennart Stenberg (red), Steinar Moen (norsk red): Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal 2003 (Oslo 2007). ISBN 978-82-05-32563-0. 

Landkodene for nordisk utbredelse er: d Danmark. f Finland. i Island. n Norge. sv Svalbard. s Sverige. uk Storbritannia. Landkoder i fete typer angir naturlig forekommende arter, mens landkoder i kursiv angir naturaliserte arter som har spredd seg etter utplanting eller hagehold.

Listen nedenfor omfatter alle 50 slektene, og 90 av de om lag 550 artene av bartrær som finnes. Samtlige arter oppgis i de separate artiklene for familier og slekter.

Underklasse: BARTRÆR (PINOPSIDA) , 8 familier, 3 i NordenLennart Stenberg (red), Steinar Moen: Gyldendals store nordiske flora, 2003 (Oslo 2007), side 60-67.
 Orden: Pinales
 Furufamilien (Pinaceae) , 11 slekter, 5 i Norden
 Furuslekten (Pinus), 115 arter
 furu (Pinus sylvestris) f n s uk
 lappfuru (Pinus sylvestris. var. lapponica)
 revehalefuru (Pinus aristata) i
 vrifuru eller «kontortafuru» (Pinus contorta ssp latifolia) n
 kystvrifuru (Pinus contorta subsp. contorta) n uk
 aleppofuru (Pinus halepensis)
 buskfuru (Pinus mugo ssp. mugo) d n s
 bergfuru (Pinus mugo ssp. uncinata) n s
 alpefuru (Pinus mugo ssp. x rotundata)
 svartfuru eller «Austrian Pine» (Pinus nigra) d s uk
 strandfuru eller klyngefuru, «Cluster Pine», «Maritime Pine» (Pinus pinaster) uk
 pinje (Pinus pinea)
 montereyfuru (Pinus radiata) uk
 rødfuru eller «Norway Pine» (Pinus resinosa)
 sibirsk sembrafuru eller «Sibirfuru» (Pinus sibirica)  f n s
 weymouthfuru (Pinus strobus)  d s uk
 Granslekten (Picea), 35–40 arter
 gran (Picea abies) d f n s
 sibirgran (Picea obovata) f n s (mulig underart)
 engelmannsgran (Picea engelmanni)
 kvitgran (Picea glauca) d n s
 lutzgran eller Lutsigran (Picea glauca x sitchensis)
 sitkagran (Picea sitchensis) n uk
 svartgran (Picea mariana)
 serbergran (Picea omorika)
 orientgran (Picea orientalis) uk
 blågran (Picea pungens)
 Edelgranslekten (Abies), 50 arter
 Balsamedelgran (Abies balsamea) (østre Canada) n s
 edelgran eller «Silver Fir» (Abies alba) d n s uk
 fjelledelgran (Abies lasiocarpa) (Rocky Mountains) 
 nordmanns(edel)gran (Abies nordmanniana)  n s
 nobelgran (Abies procera)  n s
 sibiredelgran (Abies sibirica) f n s
 kjempeedelgran (Abies grandis) f n s uk
 Hemlokkslekten (Tsuga), 9 arter
 Kanadahemlokkemlokk eller «Østamerikansk hemlokk» (Tsuga canadensis)
 vestamerikansk hemlokk (Tsuga heterophylla) n s uk
 fjellhemlokk (Tsuga mertensiana)
 Lerkeslekta (Larix), 14 arter
 europalerk (Larix decidua) d n s
 japanlerk (Larix kaempferi)
 amerikansk lerk eller «Tamarack» (Larix laricana) uk
 sibirlerk (Larix sibirica) f n s
 mongollerk (Larix dahurica, Larix gmelinii) 
 Gullerkslekten (Pseudolarix), 1 art
 gull-lerk (Pseudolarix amabilis)
 Cathayaslekten (Cathaya), 1 art
 Cathaya argyrophylla
 Douglasgranslekten (Pseudotsuga), 5 arter
 douglasgran eller «Kystdouglasgran» (Pseudotsuga menziesii subsp. menziesii) n s uk
 Rocky Mountain-douglasgran (Pseudotsuga menziesii subsp. glauca) 
 kinesisk douglasgran (Pseudotsuga sinensis var. sinensis) 
 Keteleeria (Keteleeria), 3 arter
 Sederslekten (Cedrus), 5 arter
 atlasseder (Cedrus atlantica)
 himalayaseder (Cedrus deodara)
 libanonseder (Cedrus libani)
 Nothotsuga (Nothotsuga), 1 art
 Nothotsuga longibracteata
  Barlindfamilien (Taxaceae) , 3 slekter, 15 arterHenføres noen ganger til Orden: Taxales.
 Barlindslekten (Taxus) 
 barlind eller europeisk barlind (Taxus baccata)  d n s ukI Danmark kun i Vejle kommune.
 canadisk barlind (Taxus canadensis)
 kinesisk barlind (Taxus chinensis)
 japansk barlind (Taxus cuspidata)
 Pseudotaxusslekten (Pseudotaxus)
 Sørbarlindslekten (Austrotaxus)
  Blomsterbarlind-familien eller druetaksfamilien (Cephalotaxaceae), 3 slekter, 22 arterHenføres noen ganger til barlindfamilien (Taxaceae).
 Nøttebarlindslekten (Torreya)
 Druetaksslekten eller «plommebarlindslekten» (Cephalotaxus)
 Catkinbarlindslekten (Amentotaxus)
 Sypressfamilien (Cupressaceae) , 30 slekter, 4 i Norden
 Einerslekten (Juniperus), 50–67 arter
 kinaeiner (Juniperus chinensis)
 einer (Juniperus communis) d f n s uk
 fjelleiner (Juniperus communis ssp alpina)  d n s
 syrisk einer (Juniperus drupacea)
 taiwansk einer eller «Chinese Prickly Juniper» (Juniperus formosana)
 tempeleiner (Juniperus rigida)
 østlig einer eller «Eastern Red Cedar», «Pencil Cedar» (Juniperus virginiana)
 Sypressfuruslekten (Actinostrobus), 3 arter
 Tasmaniasypresslekten (Athrotaxis), 2–3 arter
 Austrocedrusslekten (Austrocedrus), 1 art
 Callitrisslekten (Callitris), 15 arter
 Røkelsessederslekten (Calocedrus)
 Dvergsypresslekten (Chamaecyparis)
 taiwansypress (Chamaecyparis formosensis)
 lawsonsypress eller «edelsypress» (Chamaecyparis lawsoniana) d s uk
 solsypress (Chamaecyparis obtusa)
 Nålesypress (Chamaecyparis pisifera)
 atlantersypress (Chamaecyparis thyoides)
 Sypresslekten (Cupressus)
 arizonasypress (Cupressa arizonica)
 glatt arizonasypress (Cupressa arizonica var. glabra)
 guadalupesypress (Cupressus guadalupensis)
 montereysypress (Cupressus macrocarpa) uk
 meksikansk sypress (Cupressus lindleyi)
 vanlig sypress eller «Italiensk sypress» (Cupressus sempervirens)
 himalayasypress eller «vestlig himalayasypress» (Curpressus torulosa)
 Gullsypresslekten i Nord-Amerika (Callitropsis) = syn. Cupressus
 Nutkasypresslekten (Callitropsis, Xanthocyparis) = syn. Cupressus, Chamaecyparis
 nutkasypress (Xanthocyparis nootkaensis) = syn. Cupressus nootkatensis, Chamaecyparis nootkaensis uk
 Sugislekten eller «Japansederslekten» (Cryptomeria) 
 japanseder (Cryptomeria japonica) 
 Cunninghamiaslekten (Cunninghamia), 2 arter
 Diselmaslekten (Diselma), 1 art
 Diselma archeri (Tasmania)
 Fitzroyaslekten (Fitzroya), 1 art
 Patagoniasypress (Fitzroya cupressoides)
 Fujiansypresslekten (Fokienia), 1 art
 Fujiansypress (Fokienia hodginsii)
 Glyptostrobusslekten (Glyptostrobus), 1 art
 Glyptostrobus pensilis
 Libocedrusslekten (Libocedrus), 5 arter
 Papuacedrusslekten (Papuacedrus) = syn. Libocedrus, 1 art
 Pilgerodendronslekten (Pilgerodendron) = syn. Libocedrus, 1 art
 Microbiotaslekten (Microbiota), 1 art
 Neocallitropsisslekten (Neocallitropsis), 1 art
 Orienttuja (Platycladus), 1 art?
 orienttuja (Platycladus orientalis) uk
 Redwoodslekten(Sequoia)
 kystsequoia eller «redwood»  (Sequoia sempervirens)
 Kjempesequoiaslekten(Sequoiadendron)
 mammuttreeller «kjempesequoia» (Sequoiadendron giganteum)
 Metasequoiaslekten (Metasequoia)
 urtre, «urtidstre» eller «vannsypress» (Metasequoia glyptostroboides)
 Taiwaniaslekten (Taiwania), 1 art
 Sumpsypresslekten (Taxodium), 3 arter
 Tetraclinisslekten (Tetraclinis), 1 art
 Tujaslekten (Thuja), 5 arter
 koreansk tuja (Thuja koraiensis) 
 tuja eller «Eastern White Cedar» (Thuja occidentalis) uk
 kjempetuja eller «Western Red Cedar »(Thuja plicata) uk
 Thujopsisslekten (Thujopsis), 1 art
 Hiba (Thujopsis dolabrata)
 Widdringtoniaslekten (Widdringtonia), 4 arter
  Apeskrekkfamilien eller skjellgranfamilien (Araucariaceae) 
 Skjellgranslekten(Araucaria)
 apeskrekktre eller «apetre» (Araucaria araucana) 
 stuegran (Araucaria heterophylla) / (Araucaria excelsa) 
 cookfuru (Araucaria columnaris) 
 Kaurislekten (Agathis), 21 arter
 Wollemiaslekten (Wollemia) wollemiafuru (Wollemia nobilis)  Skjermtrefamilien (Sciadopityaceae) 
 Skjermtreslekten (Sciadopitys), 1 art
 skjermtre (Sciadopitys verticillata)  Gultrefamilien (Podocarpaceae), sørlige halvkule, 17–19 slekter
 Acmopyle Afrocarpus, 6 arter
 Dacrycarpus, 9 arter
 Dacrydium, 16–19 arter
 Falcatifolium Halocarpus Lagarostrobos Lepidothamnus Manoao, 1 art
 Microcachrys, 1 art
 Microstrobos Nageia Parasitaxus Phyllocladus, 5 arter
 Podocarpus, 105 arter
 Prumnopitys Retrophyllum Saxegothaea SundacarpusListen er fullstendig på slektsnivå, og på artsnivå hva angår artene som vokser i Norden. Det er også listet noen arter som ikke vokser i Norge, og disse står i kursiv skrift. Det er ikke systematikk i hvilke av disse artene som er inkludert, stort sett er det de mest kjente eller økonomisk viktige artene som er med.

 Se også 
 Løvtrær
 Boreal barskog
 Norges skoger
 Barskog

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Furufamilien fra Tree of Life web.org
 Pinophyta fra The Gymnosperm Database Live Science, 300 million-year-old conifer in Illinois, mars 2007
 Pinophyta , liste ovr alle artene fra «Conifer Database» av A. Farjon, i 2008 Catalogue of Life''

Kategori:Tresorter

Kategori:Botanikklister