Hamar katedralskole

Hamar katedralskole, populært kalt «Katta», er en videregående skole på Hamar, som ble grunnlagt i 1153 av den pavelige utsendingen kardinal Nicolaus Breakspeare – den seinere pave Hadrian IV – med navnet Scola Cathedralis Hamarensis. Skolen ble lagt ned i 1602. Hamar fikk bystatus i 1848, og i 1876 fikk byen gymnas med navnet Hamar offentlige skole for høyere allmenndannelse. Skolen hadde reallinje, språklig-historisk linje og latinlinje. I 1936 fikk den det gamle navnet Hamar katedralskole.

 Skolen i middelalderen 
I 1153 kom den pavelige utsending kardinal Nicolaus Breakspeare, senere pave Hadrian IV til Norge og oppretta erkebispesetet i Nidaros og bispeseter i Oslo, Stavanger, Bergen og Hamar. Ved bispesetene ble det så oppretta katedralskoler, og dermed var rikets utdanningstilbud kommet inn i fastere former. Norges fem katedralskoler opprettholdt samtidig kontakten med de katolske skolemiljøa ute i Europa.

Den første kjente skolemester ved Hamar katedralskole var Andres Skulemeistare, nevnt i diplom fra 1333. Ellers var mange av lærerne utlendinger, og mange av elevene ved katedralskolen på Domkirkeodden reiste ut av landet for å studere. Ved universitetet i Lepzig finner man f.eks. i 1426 Johannes Hamaren de Norvegia. Og i Rostock: Thorlauus Thorderi de Hamaria (1460), Torgarus Tydechini de Hammaria (1475). I København: Olaus Martini Norwegianus Hammarensis (1580) og Eberhardus Johannis Norweg (1601).

Reformasjonen satte en stopper for Hamar bispestol, men det ble bestemt at skolen skulle opprettholdes. Elevene ble satt til å formidle kirkas budskap til almuen. Ettersom tida gikk forfalt domkirka, og i 1567 ble den ødelagt av svenskene. Mens svenskene nøt seieren skal det ha dukket opp en «heimevernstropp» med katedralskoleelever, som overfalt en gruppe svensker som feiret. I juli 1584 ble skolen flytta til Vang, fordi det ikke lenger var noen kirke i Hamar. Man antar at den lå på Dystingbo gård, like ved Vang kirke. I 1584 gikk det 26 elever på skolen. I 1602 ble den flytta til Oslo og slått sammen med katedralskolen der. Se Oslo katedralskole.

Hamarkrøniken beskriver skolen slik: «Item udaf Communet og til Kierkegaardens Port kunde man gaa under lukket Tag i Skolen. Item straks derhos var Skolen med Skolegaarden uden for Kierkegaarden, og Skolen stod halvparten inde paa Kierkegaardsmuren og Skolegaarden uden for med skjønne Kammer og Stuer og med murede Kjeldere hos og var (det) saa ordentligen bygget og skikket at Bispen kunde staa udi sin Sal og høre paa naar Presterne eller Degnerne siunge, enten i Skolen, Kierken eller Klostret. Item hvilken som vilde holde sit Barn til Skolen udi Hammars By da kunde man faa et Aars Kost for 8 Skilling, men de tykte alligevel at give for meget, thi der vankede ikke mange rede Penger paa den Tid, men de gave Vare for Vare.»

 Skolens nyere historie 
mini|Hamar katedralskole ved Vestre Torg
Hamars nyere historie begynner den 21. mars 1849. Våren 1852 ble det oppretta en almueskole for barna i byen, og i 1854 fikk Hamar en pikeskole.

Mange foreldre ønsket et videregående skoletilbud, og i 1861 ble det oppretta en såkalt borgerskole. Borgerskolen ble senere til middelskole, og i 1874 tok de første elevene middelskoleeksamen. I 1876 ble middelskolen utvida til gymnas, til Hamar offentlige skole for høyere allmenndannelse. Skolen hadde reallinje, språklig-historisk linje og latinlinje.

Første kvinnelige elev som tok eksamen ved middelskolen, var Marie Holck i 1878. Første kvinnelige elev ved Hamar offentlige høyere almueskole var Anna Ree fra Stange. Hun begynte høsten 1885, men døde våren etter av hjernehinnebetennelse. Da Hanna Østbye, den neste kvinnelige eleven, meldte seg ved skolen, ble hun advart: «Husk Anna Ree som overanstrengte seg.» Hanna Østbye fullførte gymnaset og tok artium i 1891.

Hamar offentlige høyere skole lå ved Vestre Torg, og bygningen ble utvida med sidefløyer i 1915 for å gi plass for det økende elevtallet. I 1936 fikk skolen sitt gamle navn tilbake, og navnet overlevde skolereformen i 1974.

Etter andre verdenskrig økte elevtallet ved skolen merkbart, og i 1962 hadde Hamar katedralskole 1 200 elever i 40 klasser med rundt 70 lærere. Undervisninga foregikk både på formiddagen, på ettermiddagen og på kveldstid. I 1964 ble det vedtatt å bygge ny skolebygning på Lille Ajer. Skolen sto ferdig og ble tatt i bruk i 1968. Den gamle skolen ved Vestre Torg ble revet i januar 1974.

 Storskole 
1. januar 2004 ble den studieforberedende Hamar katedralskole administrativt slått sammen med den kombinerte (tilbud om både yrkesfaglig og studieforberedende utdanning) Ajer videregående skole. Fra 1. januar 2006 ble også den yrkesfaglige Ankerskogen videregående skole administrativt en del av Hamar katedralskole.
Høsten 2007 stod første byggetrinn for den nye storskolen klar for innflytting og skolestart, og høsten 2008 var hele skoleanlegget innflyttingsklart og de tre skolene samlet under ett tak.

Hedmarks største:
"Katta", som skolen benevnes i dagligtale, er etter dette den største av Hedmark fylkeskommunes fjorten videregående skoler. Den kan ha 1440 elever og har et samlet innendørsareal på 27 000 kvadratmeter. I 2010 var 220 ansatt ved skolen. Av disse var rundt 160 lærere.
Det flotte skoleanlegget, beliggende i bydelen Ajer, ble bygd på tomtene etter gamle Hamar katedralskole og Ajer videregående skole. Anlegget kostet rundt 640 millioner kroner, og er en av de betydelige investeringer Hedmark fylkeskommune har gjort i skolebygg på 2000-tallet.

Bygd på svensk idé:
Etter idé fra Sverige og prosjektet "Skola 2000", ble nye Hamar katedralskole planlagt og bygd som en baseskole. Under sluttprosjekteringen av skolen reiste det seg en viss motstand mot de åpne planløsningene. Resultatet ble at basearealene ble gjennomgått på nytt og har fått en inndeling med faste vegger i stedet for reoler som romskillere.

Moderne skoleanlegg:
Nye Hamar katedralskole framstår som et funksjonelt og moderne skoleanlegg som rommer et bredt spekter av programområder, både yrkesfaglig og studiespesialiserende. Anlegget utmerker seg spesielt ved et flott bibliotek og sitt spesialbygg for yrkesfag innen elektronikk, kjøretøy og industriell produksjon.

 Skolens rektorer i nyere tid 
 1878–1913: Carl Willoch Ludvig Horn
 1914–1935: Karl Otto Nilsen
 1936–1958: Einar Steen
 1959–1971: Henry Ole Dørum
 1972–1987: Theodor Abrahamsen
 1988–2003: Tore Nordseth
 2004–2005: Harald Hellum
 2006–2008: Ingrid Juul Andersen
 2009– 2017 Stig Johannessen
2018-d.d Ingvild Rønn Sætre

 Markante tidligere elever 
 Nils Collett Vogt (1864–1937), dikter
 Tryggve Andersen (1866–1920), forfatter
 Øvre Richter Frich (1872–1945), journalist og forfatter
 Einar Vaage (1889–1973), skuespiller
 Halvor Solberg (1895–1974), meteorolog
 Hallvard Trætteberg (1898–1987), heraldiker
 Rolf Waaler (1898–2000), professor i arbeidspsykologi
 Nic. Stang (1908–1971), kunsthistoriker og filolog
 Per Imerslund (1912–1943), forfatter
 Sigurd Evensmo (1912–1978), forfatter
 Odd Solumsmoen (1917–1986), forfatter og litteraturkritiker
 Kaj Grjotheim (1919–2003), kjemiker
 Hallvard Eika (1920–1989), agronom, politiker og statsråd
 Sigmund Strømme (1923–2003), litteraturviter og forlagsmann
 Gunnar Vada (1927–2018), politiker og stortingsrepresentant
 Ivar Giæver (1929–), nobelprisvinnende fysiker
 Kolbjørn Skaare (1931–2017), numismatiker og professor
 Ingvald Godal (1934–2019), politiker og stortingsrepresentant
 Arve Johnsen (1934-2023), industrileder og politiker
 Gunnar Skirbekk (1937–), professor i filosofi
 Anne Lise Knoff (1937–2005), maler og grafiker
 Johan Arnt Elverum (1938–2017), økonom og politiker
 Thor-Eirik Gulbrandsen (1940–2014), politiker
 Knut Faldbakken (1941–), forfatter
 Halvor Moxnes (1944–), professor i teologi  Tormod Haugen (1945–2008), forfatter og oversetter
 Dag Fornæss (1948–), skøyteløper
 Nils A. Røhne (1949–2022), politiker
 Wenche-Britt Hagabakken (1952-), forfatter
 Amund Sjøbrend (1952–), skøyteløper
 Roger Andreassen (1957–), organist og kulturarbeider
 Elisabeth Enger (1958–), jernbanedirektør
 Morten Andreas Meyer (1959–), politiker og tidligere statsråd
 Jan Åge Fjørtoft (1967–), fotballspiller
 Stefan Faldbakken (1972–), filmregissør
 Matias Faldbakken (1973–), forfatter og billedkunstner
 Lasse Sætre (1974–), skøyteløper
 Eskil Ervik (1975–), skøyteløper
 Anders Baasmo Christiansen (1976–), skuespiller
 Gyda Ellefsplass Olssen (1978–), internasjonal konkurranseskytter og offiser
 Atle Gulbrandsen (1979–), journalist og motorsportutøver
 Bendik Wold (1979–), journalist og forfatter
 Anette Trettebergstuen (1981–), politiker og stortingsrepresentant
 Even Wetten (1982–), skøyteløper
 Mali Steiro Tronsmoen (1983–), politiker
 Joakim Jensen (1987–), ishockeyspiller
 Jon Arne Arnseth (1987–), skuespiller
 Mats Mostue (1989–), ishockeyspiller
 Martin Blakseth Huse, (1989–), ishockeyspiller
 Andreas Borud (1991–), leder av Elevorganisasjonen

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Videregående skoler i Innlandet
Kategori:Skoler i Hamar
Kategori:Utdanningsinstitusjoner etablert på 1100-tallet
Kategori:Katedralskoler
Kategori:Etableringer i 1153