Ptolemaios III Euergetes

Ptolemaios III Euergetes (gresk: Πτολεμαῖος Εὐεργέτης, Ptolemaĩos Euergétēs, styrte 246–222 f.Kr.) var den tredje herskeren i ptolemeerdynastiet i det ptolomeiske rike i Egypt.

 Bakgrunn 
Euergetes («velgjører») var den eldste sønnen til Ptolemaios II Filadelfos og hans første hustru Arsinoe I, og kom på tronen i 246 f.Kr. da hans far døde. Han giftet seg med Berenike av Kyrene i det året som tilsvarer med 244/243 f.Kr. og de fikk følgende barn: Arsinoe III, født ca. 246/245 f.Kr. og ble senere gift med sin bror Ptolemaios; muligens Lysimakos, navnet på sønnen er ikke kjent, men skal ha vært født ca. 243 f.Kr.; «Lysimachus» av Chris Bennett Aleksander, født ca. 242 f.Kr.; «Alexander» av Chris Bennett Magas, antagelig født ca. 241 f.Kr. og brent til døde i sitt bad av Theogos eller Theodotos på ordre av broren Ptolemaios IV Filopator; Berenike, antagelig født ca. 239 f.Kr. og døde et år senere; Ptolemaios IV Filopator, født ca. 238 f.Kr. og gift med nevnte Arsinoe III;

 Lederskap 
Ptolemaios III Euergetes var ansvarlig for det første eksempelet på en rekke med forordninger som ble utgitt som tospråklige inskripsjoner på massive steinblokker i tre skriftsystem. Hans stele er Kanopossteinen fra 238 f.Kr. Andre velkjente eksempler er Memfisstelen eller Memfissteinen som har inskripsjonen av forordningene i Memfis, en gang rundt 218 f.Kr., utgitt av hans sønn Ptolemaios IV, og den mest berømte av dem alle, Rosettasteinen som ble reist av Ptolemaios V Epifanes, hans sønnesønn, i 196 f.Kr.

Ptolemaios IIIs stein inneholdt forordninger om prestelige påbud, og er samtidig en minnesmerke over hans datter Berenike. Men to av de 26 tekstlinjene er forordningene med egyptiske hieroglyfer ble benyttet for en skuddårsdag som ble lagt til den egyptiske kalenderen på 365 dager, og de tilsvarende endringer i festivaldager.

Han er også kreditert med opprettelsen/grunnleggelsen av de første serapistempel (serapeion, gresk: Σεραπεῖον; latin: serapeum), avledet fra egyptisk «seh-rah-peh-um», templer eller andre religiøse institusjoner som var dedikert til den synkretiske hellenistisk-egyptiske guden Serapis.

 Krig med Selevkideriket 

På grunn av strid i hoffet i Selevkideriket, ble hans eldre søster Berenike Syra, også kalt Ferneforos(= «medgiftbærer»), myrdet sammen med sin mindreårig sønn. Som reaksjon på dette invaderte Ptolemaios III Syria. Bevan, E. R. (1927): The House of Ptolemy, Kapittel VI «Ptolemy III, Euergetes I», Methuen Publishing, London, I løpet av den tredje syriske krig okkuperte han hovedstaden Antiokia og hans soldater nådd så langt inn i Selevkideriket som Babylon.Ptolemy III Chronicle (BCHP 11) , Livius.org I bytte for fred i 241 f.Kr. ble Ptolemaios III gitt nye områder langs nordkysten av Syria, inkludert selveste Selevkia Pieria, havnebyen til Antiokia. På dette tidsrommet hadde det ptolemeiske kongedømme nådd høyden av sin makt.

Denne krigen er på kryptisk vis henvist i Daniels bok i Den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente). Daniels bok 11:7-9 Scullard, H. H. (1974): The Elephant in the Greek and Roman World, Cornell University Press, s. 133.

 Referanser 

 Litteratur 
 Clayton, Peter A. (2006): Chronicles of the Pharaohs: the reign-by-reign record of the rulers and dynasties of ancient Egypt. Thames & Hudson. ISBN 0-500-28628-0.

 Eksterne lenker 
 Ptolemy III Euergetes, oppslag i historisk kildebok av Mahlon H. Smith
 Bevan, E. R. (1927): The House of Ptolemy, Kapittel VI «Ptolemy III, Euergetes I», Methuen Publishing, London,

Ptolemaios 03
Kategori:Herskere på 200-tallet f.Kr.
Kategori:Dødsfall i 222 f.Kr.
Kategori:Ptolemeiske kongedømme