Bergen Offentlige Bibliotek

Bergen Offentlige Bibliotek er Norges nest største folkebibliotek. Nåværende institusjon ble opprettet i 1872, men bygger på eldre bibliotektradisjoner i byen. Bergen Offentlige Bibliotek har hovedbiblioteket i sentrum, ni bydelsbiblioteker, og driver i tillegg bibliotektjenestene i Bergen fengsel og Bjørgvin fengsel. Det har også en bærekraftslab der besøkende kan delta på foredrag, eller benytte verktøy og utstyr som biblioteket stiller til disposisjon, til å reparere gjenstander eller lage noe nytt.
Bygningen

 Arkitekturen 
Bygningen som huser dagens hovedbibliotek, er tegnet av Olaf Nordhagen og ble oppført i 1917 etter at arkitekt Johan Meyer i 1906 hadde vunnet en arkitektkonkurranse. Den nyromanske bygningen er utført i stein; Meyer har som øvrige skandinaviske arkitekter i samtiden, vært opptatt av å gi bygget et formspråk som uttrykker en nasjonal karakter. I 1917 eller 1922 laget Wilhelm Rasmussen steinportrettene til bygningens portal mot Strømgaten.Bergen byleksikon har årstallet 1922. Portrettene kan være av arkitekten og statsarkivar Just Bing ifølge Hartvedt, Gunnar Hagen: Bergen byleksikon, Oslo 1994, side 93; men dette kan ikke bekreftes av andre kilder. I Bergens Tidende 8. desember 1917 (omtale av biblioteket etter åpningen): «Bygningen er utstyret med adskillig billedhuggerarbeid. Utført av billedhugger Rasmussen efter arkitektens vakre tegninger og utført med stor omhu av Vestlandske steinhuggeri.» Biblioteket har undersøkt de kilder de rår over, uten å finne belegg for at det er arkitekten og statsarkivaren som er portrettert. Fotografier av Nordhagen og Bing er også blitt sammenlignet med steinportrettene uten at det er funnet noen likhet.

 Finansieringen 
Biblioteket ble reist med støtte fra private bidrag. Den daværende bibliotekar var ikke imponert over bidragenes størrelse, og skal ha sagt: «Her er rikfolk i denne by som ikke skammer seg for å gi 200 kroner. Men jeg skal offentliggjøre bidragslistene, så kan de få skamme seg på trykk!»Alf Bøe: «Før funksjonalismen», Byggekunst nr 5/6 i 1958 (s. 130)

 Fredning 
Bygningen ble fredet av riksantikvaren i 1993.
 Bakgrunn 
I sen middelalder var Bergen og Trondheim boksentra. Klostrene hadde interessante boksamlinger, og bibliotek har det vært ved bispeseter og kirker. Av særlig interesse er Mariakirkens bibliotek i Bergen, som er nevnt allerede i år 1317. Dette biblioteket var allment tilgjengelig og ble trolig godt brukt. Det gamle Mariakirke-biblioteket ble grunnstammen i et offentlig bibliotek, idet sogneprest David Schønfeldt fra 1766 skjenket boksamlingen både bøker og penger. Det ble oppført en bygning i flukt med kirkens sakristi, og der holdt biblioteket til, med fast åpningstid hver mandag kl. 10:00-12:00. 

Dette er forløperen til det offentlige biblioteket i Bergen. Ved kongelig resolusjon av 18. mai 1876 ble Mariakirkens bibliotek overdratt til Bergen Off. Bibliotek. Et snaut århundre senere ble det p.g.a. plassmangel deponert i universitetsbiblioteket i Bergen.

I 1869 ble universitetsbibliotekar Paul Botten-Hansens 12 000 bind store boksamling lagt ut for salg. Den nystiftede Forening for populære forelesninger besluttet å opprette et offentlig bibliotek i Bergen og å kjøpe denne samlingen som grunnstamme. Det ble gjort i 1871, og samme år ble den tilbudt Bergen kommune på betingelse av at kommunen påtok seg utgiftene med driften. Ved juletider var overtagelsen klar, hus skaffet, og bibliotekar ble ansatt.

Bibliotekar Karl Linné Sommerfeldt startet utlån 2. februar 1874 med 14 000 bind.

Byens første biblioteklokale var ølbrygger Møllers hus på Øvre Torvalmenning. Det ble snart for lite, og høsten 1879 ble de nye lokalene i byens kjøttbasar og kjøttkontroll tatt i bruk.

Biblioteksjefer
I 1883 ble Valborg Platou ansatt som biblioteksjef.  Hun ble i 1910 avløst av Arne Kildal, som fullførte arbeidet hun hadde påbegynt med å skaffe Bergen Offentlige Bibliotek et eget moderne bibliotekbygg. Arne Kildal hadde kunnskaper fra Library of Congress i Washington og omformet Bergen Off. Bibliotek til et meget moderne folkebibliotek.

 Oversikt 
 1883–1909: Valborg Platou
 1910–1920: Arne Kildal
 1922–1935: Victor Smith
 1937–1953: Sigurd Gundersen
 1954–1956: Anders Andreassen
 1956–1963: Johannes Bygstad
 1964–1971: Hjørdis Rieber-Mohn
 1972–1988: Jahn Storum
 1989–2011: Trine Kolderup Flaten
 2011–2022: Leikny Haga Indergaard
 2022–: Julie Andersland

Avdelinger
 Barne- og ungdomsavdelingen 
Hanna Wiig begynte å arbeide ved biblioteket i 1914; hun var da nyutdannet fra USA, og full av ideer og kunnskaper. Hun fikk ansvaret for å opprette en egen avdeling for barnelitteratur ved biblioteket. En viktig forutsetning for opprettingen av den moderne barneavdelingen var kjøpmann Oluf Bjørneseths legat. Han ga i alt  kroner i perioden 1914–1924 til bibliotekets arbeid for barn og unge. Blant annet mottok barneavdelingen årlig kr. 500 fra Bjørneseth; dette beløpet ble som regel benyttet til innkjøp av lysbilder til bibliotekets foredragsserier for barn og unge.

Barne- og ungdomsavdelingen utviklet seg i Hanna Wiigs tid til å bli et forbilde for hele Norden, med boklesing, utlån, lesing av eventyr og faglige foredrag.

 Musikkavdelingen 
Musikkavdelingen ble åpnet som egen avdeling den 2. februar 1924, på bibliotekets 50-årsdag. Dette sies å være Nordens eldste offentlige musikksamling. Allerede i 1913 begynte utlånet av «god, utvalgt musikk» fra en samling på ca. 200 bind, utvalgt av komponisten og pianisten Borghild Holmsen. Det var første gang noter ble utlånt fra bibliotek i Norge. Biblioteksjef Arne Kildal fikk dette i stand, og det var også han som sørget for at det ble tegnet inn musikkavdeling i det nye bibliotekbygget.

Med de kjøp og gaver som etter hvert er kommet til, har Bergen nå den største notesamling av landets folkebiblioteker, og blant Nordens største.

 Griegsamlingen 
Edvard Griegs testamentariske gave, «efterladte Musikalier, Bøger, Manuskripter, Autografer og Kunstnerbreve», kom til biblioteket i 1919. I 1927 overleverte Nina Grieg 28 forseglede pakker med brev, til bruk for forskning først etter hennes død. Senere har biblioteket ved flere anledninger utvidet samlingen ved kjøp og gaver, slik at den nå består av 25 000 sider originaldokumenter. 

Griegsamlingen regnes å inneholde omtrent ¾ av alt som eksisterer av materiale fra Edvard Grieg, og samlingen er også godt supplert med materiale vedrørende Nina Grieg.

Samlingens dokumenter er nå tilgjengelig i digital form, transkribert og forsynt med supplerende opplysninger. Musikkforskere og alle musikkinteresserte har adgang til personlig å finne fram i det omfattende materialet; i tråd med Edvard Griegs ønske om «tilgjængelighed».

 Spesialsamlinger 
Biblioteket eier også andre store, verdifulle eldre samlinger og spesialsamlinger. 

 Bergen Offentlige Biblioteks lokalhistoriske avdeling har klar innretning mot Vestlandet, med hovedvekt på Bergen og Hordaland. Samlingen inkluderer også en spesialsamling av landsdekkende norsk genealogi/slektshistorie, som er ganske enestående.
 Bibliotekets samling av «bergenstrykk», det vil si litografier og andre mangfoldiggjorte illustrasjoner av motiver med tilknytning til Bergen og omegn, er av betydelig kulturhistorisk interesse. Denne samlingen oppfattes som bortimot komplett, idet den inneholder 90–95 % av det som har vært utgitt på området.

Referanser

Litteratur
 Hartvedt, Gunnar Hagen; Bergen Byleksikon, Oslo 1994 ISBN 82-573-0485-9
 Nordhagen, Per Jonas; Bergen Guide & Handbook, Bergen 1992

 Eksterne lenker 
 Nordhagens plantegning
 Bergen Offentlige Bibliotek
 Musikkbiblioteket 
 Griegsamlingen
 Spesialsamlinger
 Bilder fra samlingen på flickr
 Facebook


Kategori:Kultur i Bergen
Kategori:Byggverk i Bergen
Kategori:Fredete byggverk i Vestland
Kategori:Folkebiblioteker i Norge
Kategori:Historisme
Kategori:Kulturminner i Bergen
Kategori:Organisasjoner etablert i 1872
Kategori:Byggverk fullført i 1917
Kategori:Kunst og kultur i 1872
Kategori:1872 i Norge