Krokskogen (Oslomarka)

Krokskogen et et skogkledd høydedrag (skogplatå) som inngår i det utvidede Marka-begrepet, og skogsområdet som navnet refererer til ligger ifølge Kartverket og Sentralt stadnamnregister (SSR) i Hole, Ringerike, Bærum og Oslo kommuner.

Krokskogen avgrenses i vest av stup og bratte lier mot Tyrifjorden, i øst av Nordmarka og Bærumsmarka, og i sør med tilsvarende stup og bratte lier som på vestsida, mot lavlandet i Asker og Bærum. 

mini|venstre|Damtjern er et populært utgangspunkt for turer på Krokskogen.
Krokskogen utgjør et areal på cirka 300 km², og det er et usedvanlig populært rekreasjonsområde, sommer som vinter. De mest populære utgangspunktene for tilnæring til Krokskogen er utvilsomt Ringkollen med Ringkollstua, Damtjern, Krokkleiva med Kleivstua, og Sollihøgda. Alle plassene har bilvei og godt med parkeringsplasser. Sollihøgda hadde tidligere ei skistue med både kafé og overnattingsmuligheter, men denne er nedlagt. I tillegg finnes skistua Løvlia, med tilkomst via bomvei fra Damtjern, og Sørsetra, med tilkomst via bomvei fra Kleivstua.

Vinterstid kjøres det opp merkede skiløyper på kryss og tvers, mens det om sommeren finnes en lang rekke flotte skogsveier og stier det kan sykles på, merkede turer for fotturister, og flotte fiske- og badevann å kose seg ved. Å gå (eller krype) opp den stupbratte Mørkgonga til Migartjern (563,6 moh) er en utfordring som stadig flere våger seg på. Vel oppe er utsikten storslått i penvær. I senere år har også kanoturer med overnatting i telt blitt mer og mer populært, ofte kombinert med litt fisking og bading. Det høyeste punkt ligger på Oppkuven og måler 704 moh, deretter følger Ringkolltoppen med 702 moh og Gyrihaugen med 682 moh.

 Ferdaveien over Krokskogen 
miniatyr|venstre|Krokkleiva var en viktig del av Den bergenske kongeveien, men det var først lenge etter at biskop Jens Nilssøn med følge fór over Krokskogen. De tok seg nok ned Nordkleiva til Kroksund.
Den bergenske kongeveien over Krokskogen sto ferdig i 1805, men ble offisielt åpnet først i 1807. Kongevei ble den imidlertid først i 1826, da veien over Krokskogen offisielt tok over etter den bergenske kongevei via Gjelleråsen, Nittedal og Hakadal til Hadeland. Veien er også kjent som «Gamle Ringeriksvei» og «Eventyrveien over Krokskogen», og den gikk over skogen mellom Lommedalen og Kroksund.

Veien over Krokskogen var imidlertid i bruk i århundrer før den tid. Kong Magnus Lagabøte reiste over «Kroka skog» alt i 1276, men lite er kjent fra denne ferden. Det er også kjent at biskop Jens Nilssøn (1538–1600) med følge fór over Krokskogen i både 1579 (trolig i det momanget han ble biskop) og 1591, men det er fra ferden hans i 1594 at vi får mest kunnskap om Krokskogen.

 Jens Nilssøns ferd over Krokskogen i 1594 
Biskop Jens Nilssøn fór over Krokskogen med følge flere ganger på 1590-tallet, første gang i september i 1594. Han noterte det meste han så.

Geologi
Krokskogen er bygget opp av lava fra minst 13 vulkanutbrudd. Tidlig i permtiden sprakk jordskorpa opp og lava strømmet ut over området. Krokskogen-Kolsås-Nittedal lavaprovins ble dannet i riftstadie 6. Dette utgjorde slutten på riftstadiet som startet i sør og endte lengst mot nord. Den innledende riftingen kulminerte med strømmer av rombeporfyrlava som dekket 2/3 av Oslofeltet. Krokskog-området er de siste restene som er igjen av disse lagene, opprinnelig har de ligget over hele Oslo-området og utgjort et opptil 300 meter mektig lag.

Geologien er således dominert av permiske lavabergarter med sedimentære bergarter utenfor skogområdene i nord og sør. Marin grense fra siste istid er på 205–220 moh. innenfor området. Under marin grense finnes det avsetninger av marin leire.

Kulturminner
Den bergenske kongevei ble besluttet lagt over Krokskogen og Ringerike til Hadeland i 1791. Veien ble ferdigstilt over Krokskogen i 1805, under oppsyn av Peder Anker, og offisielt åpnet i 1807. Tidligere hadde kongeveien gått via Gjelleråsen, Nittedal og Hakadal.

 Markastuer 

 Se også 
 Krokskogen naturreservat
 Mørkgonga naturreservat
 Oppkuven-Smeddalen naturreservat
 Spålen-Katnosa naturreservat
 Gamla på Oppkuven
 Kjerraten i Åsa
 Kongens utsikt
 Dronningens utsikt
 Kronprinsens utsikt
 Nordkleiva
 Den bergenske kongevei
 Krokkleiva
 Krokkleiva naturreservat
 Kleivstua

Litteratur

 Grimstad, Sverre "KROKSKOGEN på kryss og tvers". Imprintforlaget 2005. ISBN 82-7981-039-0





 Revil, Bjørn. Markaguiden Gyldendal 2008. ISBN 978-82-05-37903-9

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Skiforeningens presentasjon av Krokskogen i Markadatabasen


Kategori:Holes geografi
Kategori:Ringerikes geografi