Tingrett

For det juridiske feltet som omhandler materielle ting, se Tingsrett.
miniatyr|Vestre Finnmark tingrett, rettssted Alta.
Tingretten er det første nivået i domstolssystemet i Norge i straffesaker og i praksis også i sivile saker, selv om disse i noen tilfeller må behandles i forliksrådet før de kan bringes inn for tingretten. Tingretten dømmer både i straffesaker og i sivile saker. I straffesaker settes retten med én juridisk dommer (fagdommer) og to lekdommere. I sivile saker settes retten normalt bare med én juridisk dommer, men i noen saker deltar det også to lekdommere og noen ganger er de ikke-juridiske dommere fagkyndige.

Dommeren som er leder i tingretten, har tittelen sorenskriver. Sorenskriveren er embetsmann utnevnt av Kongen i statsråd etter innstilling fra Justisdepartementet og Innstillingsrådet for dommere. Det er også de øvrige fast utnevnte dommere som har tittelen tingrettsdommer. I tillegg til disse embetsmennene har alle tingretter én eller flere dommerfullmektiger. Som oftest er dette yngre jurister. De er midlertidig ansatt i to eller tre år. Ut over dette er det flere funksjonærer som arbeider i tingrettene.

Tingretten behandler alle saker i første instans. I straffesaker behandler også tingretten påtalemyndighetens krav om ulike tvangstiltak som for eksempel varetektsfengsling og andre inngrep som for eksempel ransaking, inngående kroppsundersøkelse eller hemmelig overvåking og avlytting.

Tingretten behandler også såkalte tilståelsessaker, hvor den siktede har avgitt en uforbeholden tilståelse. Skyldspørsmålet er da på det rene, og en fagdommer alene fastsetter straffen. Tingretten behandler ellers alle saker som loven legger til retten.

Fra 2025 er det 28 tingretter i Norge etter at det var 23 i perioden 2021–2025. Siden de fleste sakene ikke blir påanket til lagmannsretten som ankeinstans, vil de fleste saker bli endelig avgjort i tingretten.

 Historie 
Betegnelsen tingrett ble innført i 2002 og erstatter det som tidligere het byrett eller herredsrett. Tidligere varierte tittel på leder av domstolen. I de store domstoler brukte man byretts- eller herredsrettsjustitiarius, mens sorenskrivertittelen var vanlig i mindre herredsretter. Lederen av byfogdembetene i byene ble kalt førstebyfogd inntil 2006. 


Uttrykket underrett brukes av og til som en fellesbetegnelse på de lavere domstoler, det vil si tingrett og lagmannsrett, i motsetning til Høyesterett.

 Domstolsreformen av 2020 og endring i 2025 
I desember 2020 vedtok Stortinget en domstolsreform som blant annet innebar sammenslåing av en rekke tingretter. Antall tingretter i Norge ble redusert fra 60 til 23.Forskrift om inndelingen av rettskretser og lagdømmer. Lovdata. Besøkt 29. januar 2021. Datoen var først satt til 1. mai 2021, og ble senere endret 12. april 2021 for Trøndelag tingrett og Søndre Østfold tingrett, mens de øvrige nye tingrettene ble etablert 26. april 2021.

Arbeiderpartiet og Senterpartiet gikk til valg i 2021 med et valgprogram om å reversere domstolsreformen fra Erna Solbergs regjering. Jonas Gahr Støres regjering foreslo i 2024 å øke antall tingretter til 28, og dette ble vedtatt av Stortinget og innført fra 10. juni 2025.

Inndelingen i rettskretser er fastsatt ved forskrift. Det er én tingrett i hver rettskrets, men rettskretsen kan ha flere rettssteder.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 «Tingrettene» , fra nettstedet domstol.no (Domstolsadministrasjonen)

Kategori:Domstoler i Norge
Kategori:Administrative inndelinger i Norge