Informasjon og samfunnskontakt

Informasjon og samfunnskontakt (engelsk: public relations, forkortet PR) er et fagområde som handler om hvordan organisasjoner planlegger, gjennomfører og evaluerer kommunikasjon for å utvikle og vedlikeholde relasjoner til sine omgivelser. Dette omfatter kommunikasjon med eksterne interessenter (for eksempel kunder, medier, myndigheter, lokalsamfunn og samarbeidspartnere) og interne interessenter (ansatte, ledelse og tillitsvalgte). 

I dagligtale brukes «PR» ofte snevrere om det å skaffe oppmerksomhet og medieomtale. I profesjonell og akademisk sammenheng brukes begrepet gjerne bredere, som et arbeid med relasjoner, omdømme, legitimitet og kommunikasjon mellom organisasjoner og omverden.

 Historie 
I etterkrigstiden ble det forsøkte ulike oversettelser av begrepet public relations. I Sverige ble utrykkene samhällskontakt og mänsklig kontakt lansert; i Norge ble «samfunnskontakt», «samkjensletiltak» og «forhold til allmenheten» utprøvd, men ingen av disse fikk gjennomslag.Rundskriv fra Bergens ordfører om PR, mappe 1516/1951, A-0155 arkivet etter finansrådmannen, Bergen byarkiv Det engelske begrepet public relations ble utformet av president Thomas Jefferson i et brev til kongressen i 1807.4 lessons in PR from the Founding Fathers]</ref> Amerikaneren Edward Bernays (1891-1995) regnes som «far til public relations», ettersom han sendte ut en strøm av kunngjøringer til støtte for amerikansk deltagelse i første verdenskrig. Ifølge Bernays selv var dette første gang i amerikansk historie at informasjon ble tatt i bruk som et våpen i krig.<ref>[https://inforefuge.com/history-of-public-relations History of public relations Men public relations var kjent i antikken. De greske sofistene ga timer i kunsten å tale sin sak, påvirke andre og vinne dem for sine synspunkter. Sofisten Isokrates skrev talen Mot sofistene, ment som en vekker for sine kolleger, der han advarte mot sofister som tok forskuddsbetaling for å undervise i retoriske triks, i stedet for å stå for virkelige prinsipper. Dette fremstøtet regnes som en av de første kampanjer for å ivareta eget eller andres omdømme. 1700-tallets USA forsynte seg aktivt av arven fra antikken, slik det fremgår i propagandaen fra revolusjonstiden. Propaganda er også en side ved public relations. 

 Faginnhold 
Informasjon og samfunnskontakt brukes for å:

 bygge og vedlikeholde relasjoner til grupper som påvirker organisasjonen (og som organisasjonen påvirker)
 gjøre organisasjonen forstått og relevant i offentligheten
 støtte beslutninger og endring gjennom intern kommunikasjon
 forebygge og håndtere konflikter og kriser
 skape tillit og legitimitet over tid

Typiske arbeidsoppgaver inkluderer interessentkartlegging, målgruppeanalyse, budskapsutforming, kanal- og tiltaksvurderinger, mediehåndtering, løpende dialog og evaluering av tiltak.

 Sentrale begreper og tilnærminger 
Faget tar ofte utgangspunkt i at organisasjoner er avhengige av omgivelsene, og at kommunikasjon påvirker relasjoner og handlingsrom. Vanlige analytiske og praktiske verktøy er:

 interessent- og målgruppeanalyser
 omdømme- og relasjonsmålinger
 situasjonsanalyse og risikovurdering
 strategisk budskaps- og kanalplanlegging
 evaluering (for eksempel effekt- og prosessmål)

 Modeller for PR-kommunikasjon 
I faglitteraturen brukes ofte fire idealtypiske modeller for å beskrive ulike former for PR-praksis:

 1. Propaganda 
Modellen kjennetegnes av enveis kommunikasjon der oppmerksomhet og gjennomslag er viktigere enn presisjon og dialog. Den forbindes ofte med kampanjer, promotering og sterke overtalelsesgrep.

 2. Informasjonsmodellen 
Også enveis kommunikasjon, men med større vekt på korrekt og saklig informasjon. Denne modellen knyttes ofte til informasjonsarbeid i offentlig sektor og organisasjoner som har behov for å formidle fakta og praktiske budskap.

 3. Toveis asymmetrisk 
Kommunikasjonen har toveis elementer, for eksempel gjennom undersøkelser og tilbakemeldinger, men formålet er primært å påvirke mottakere i ønsket retning. Læring og tilpasning kan forekomme, men er ofte mest rettet mot å gjøre organisasjonen mer effektiv i sin påvirkning.

 4. Toveis symmetrisk 
Modellen vektlegger dialog og gjensidig tilpasning. Målet er å håndtere interessekonflikter, bygge forståelse og utvikle løsninger som begge parter kan leve med. Dette idealet brukes ofte normativt i teori, og i praksis særlig i situasjoner der langsiktig tillit og legitimitet er avgjørende.

Modellene beskriver idealtyper, og faktisk praksis vil ofte kombinere elementer fra flere modeller.

 Spesialområder 
Informasjon og samfunnskontakt omfatter en rekke spesialiseringer, blant annet:

 medie- og pressearbeid
 krisekommunikasjon
 myndighetskontakt og interessepolitikk (lobbyisme)
 internkommunikasjon og endringskommunikasjon
 samfunnsansvar (CSR) og bærekraftskommunikasjon
 strategisk rådgivning og omdømmearbeid

 Informasjon og samfunnskontakt i Norge 
I Norge er PR- og kommunikasjonsarbeid organisert både i offentlig sektor, i næringslivet og i ideelle organisasjoner. Profesjonsfellesskap og bransjenettverk har bidratt til standarder for praksis, kompetanseutvikling og etikk i faget. Kommunikasjonsforeningen er en norsk interesseorganisasjon for personer som arbeider eller utdanner seg innen faget.

 Teoretisk og faglig forankring 
Faget har fått et eget teoretisk fundament, men bygger også på andre fagområder som medievitenskap, sosiologi, statsvitenskap, psykologi, markedsføring, retorikk og organisasjons- og ledelsesfag (Robstad & Ihlen 2004:12).

 Referanser 

Se også
Reklame
Propaganda
Krisekommunikasjon
Korridorpolitikk
Spinn (kommunikasjon)

Kilder






 Eksterne lenker 

 Kommunikasjonsforeningen