Grunnlinje (havrett)

Grunnlinje(n) angir innen havrett en kyststats avgrensning mot havet, hvilket er en sammenhengende linje rundt kysten som dannes av grunnlinjene. Grunnlinjer er geodetiske linjesegmenter (rette linjer) trukket mellom grunnlinjepunkt langs kystens ytterpunkter, inkl. nærliggende øyer, holmer og skjær som ikke overskylles av bølger ved lavvann. Grunnlinjen danner utgangspunkt for fastlegging av landets indre farvann, territorialgrense, tilstøtende sone, fiskerigrense, økonomisk sone og midtlinje til andre kyststater.

Fjorder, bukter og mindre havområder innenfor grunnlinjen utgjør indre farvann, hvor i praksis kyststaten har samme jurisdiksjon som på landterritoriet. Det tilgrensende sjøbeltet utenfor grunnlinjen kalles sjøterritoriet (eller territorialfarvann) hvor kyststaten har full suverenitet og jurisdiksjon. Fremmede fartøyer har imidlertid rett til uskyldig gjennomfart i sjøterritoriet og til stans eller ankring i sjøterritoriet når dette er nødvendig på grunn av force majeure eller havsnød, eller for å yte assistanse til personer, skip eller luftfartøyer som er i fare eller nød. Sjøterritoriet strekker seg fra og med 1. januar 2004 ut til  fra grunnlinjene langs kysten, jf. lov om Norges territorialfarvann og tilstøtende sone § 2. Norges sjøgrenser mot de tilstøtende sjøterritorier til Russland og Sverige er regulert gjennom felles overenskomster av henholdsvis 1957 og 1909.

 Norges kystlinje 

Langs norskekysten er det stor variasjon i avstanden mellom fastlandets kyst og grunnlinjen. Langs Sørlandskysten og særlig Jæren ligger grunnlinjen kloss opptil fastlandet, mens den utenfor Trøndelag og Nordland ofte ligger 30-40 km fra fastlandet. Det desidert største havområdet som ligger innenfor grunnlinjen er Vestfjorden og utenfor Bodø ligger grunnlinjen over 90 km (50 nm) fra fastlandet (NM38). Også langs Øst-Finnmark ligger grunnlinjen nært fastlandet, og her finnes de to eneste grunnlinjepunktene som er fastlandspunkt (NM02 og NM07), dvs. samsvarer med fastlandet ved lavvann.

I mellomkrigstiden var det en stor utenrikspolitisk sak å fastslå Norges standpunkt vedrørende landets grunnlinje, hvilket hadde en stor betydning for hva som senere skulle tilfalle norsk kontinentalsokkel, og vår oljerikdom. Sentrale personer her var C. J. Hambro og Halvdan Koht.Sjøgrensesaken 1924-1935 - En undersøkelse av hvordan Norge vedtok de lange rette grunnlinjene, Lindseth, Martin Buner, Master thesis, NTNU, 2019

 De lange grunnlinjene 

Norge har en meget «komplisert» og derved lang kystlinje, ved at fastlandet i de fleste tilfeller er omkranset av en mengde øyer og skjær, gjerne med stor avstand fra fastlandet. På 1920-tallet var ikke Havretten like etablert som i dag, så Norge som kystnasjon hadde behov for å hevde sin rett, i hovedsak i forhold til fiskerier fra andre nasjoner, i største grad fra Storbritannia, ettersom de fisket opp i de norske fjæresteinene. I arbeidet med å definere det indre farvannet var det viktig å fastslå og utfra dette kunne utgå fra de ytterste skjær som ikke ble overskyllet av havet under normale forhold.Sjøgrænsespørsmaalet belyst ved statspraksis og folkeretslære (Dok. nr. 17), 1927 Det var likevel en lang vei frem til at Norge vedtok de lange rette grunnlinjene, hvilket gav landet et mye større sjøterritorium. Norge vedtok de såkalte lange rette grunnlinjene fra Grense Jakobselv til Træna ved St.prop. av 1935 nr 22. Det betød f.eks. at Vestfjorden som på sitt ytterste er 75 km bred, ble en del av det indre farvannet, og norske fiskeriregler ble gjort gjeldende i hele dette store havområdet. De ytterste øyene i Lofoten, hvilket er Værøy og Røst, har alene gitt Norge omkring 7000 km2 sjøterritorium som følge av de lange linjene. Til sammenligning er landarealet av Akershus og Oslo fylker 5000 km2.

 Grunnlinjens avstand til fastlandet 
Grunnlinjepunkt NMxx, eller grunnlinjen over havområde/ved kyststrekning sin avstand til nærmeste punkt på Norges fastland.
 Finnmark:
 NM01, Russland grensemerke 415, Grense Jakobselv, Sør-Varanger: 712 m
 Varangerfjorden: 12 - 46 km
 NM02, Kibergneset, Vardø: fastlandspunkt (~0 m)
 NM03, Hornøya, Vardø: 5,0 km
 NM06, Kålneset, Reinøya, Vardø: 4,2 km
 NM07, Korsnes, Båtsfjord: fastlandspunkt (~0 m)
 NM08, Molvikskjæret, Makkaur: 225 m
 Båtsfjorden - Kongsfjorden: 3 - 13 km
 NM09, Kjølneset, Berlevåg: 290 m
 Tanafjorden: 3,5 - 33 km
 Korsmerket, Gamvik: 243 m
 NM10, Vardnesodden, Gamvik, 530 m
 Mehamnfjorden: 1,5 - 7,5 km
 NM12, Kinnarodden: 113 m
 Laksefjorden - Porsangerfjorden: 3 - 49 km
 NM13, Knivskjellodden: 26 km
 Magerøya - Kobbefjorden: 17 - 19 km
 NM14, Hjelmsøya: 14 km
 NM16, Ingøya: 24 km
 Sørøya: 45 - 65 km
 NM19, Sørvær: 38 km
 Lopphavet: 31 - 62 km
 Troms:
 NM22, Ytre Fiskebåen, Grøtøya: 55 km
 Kvaløya - Malangsfjorden: 38 - 48 km
 NM25, Kasodden, Senja: 30 km
 Senja: 38 - 78 km
 Nordland:
 NM27, Andersskallen, Andenes: 68 km
 NM28, Flesa, Øksnes: 77,5 km
 NM29, Floholman, Bø: 80,5 km
 NM31, Eggum, Vestvågøy: 70,5 km
 NM32, Bjørntindskallen, Flakstad: 78 km
 NM34, Nordbåen, Moskenesøya: 84 km
 NM35, Ytreflesa, Værøya: 88 km
 NM38, Nordskjortbaken, Røst: 92 km
 NM42, Bremholmen, Myken, Rødøy: 34,5 km
 NM43, Froholman, Træna: 42,5 km
 NM44, Lundbåen, Herøy: 50,7 km
 NM45, Svinglbåen, Vega: 46 km
 NM46, Høgbrakan, Bindal: 47,7 km
 Nord-Trøndelag:
 NM47, Svartflesa, Vikna: 35,7 km
 NM49, Ertnbrakan, Vikna: 31,6 km
 Sør-Trøndelag:
 NM50, Utgrunnskjæra, Halten, Frøya: 39,2 km
 Fosen: 28,5 - 51 km
 NM51, Klakkstaren, Mausund, Frøya: 56,1 km
 Møre og Romsdal
 NM53, Flesa, Veiholmen, Smøla: 43,4 km
 Nordmøre: 30 - 35 km
 NM55, Fogna, Hustadvika: 13,5 km
 Hustadvika: 10 - 11 km
 Romsdal: 23 - 34 km
 NM56, Tjeldskjæra, Harøya: 22,7 km
 Sunnmøre: 18 - 35 km
 NM58, Skjerkalven, Svinøya, Herøy: 19 km
 Sogn og Fjordane:
 NM59, Bukketjuvane, Stadlandet: 2,0 km
 NM60, Steinen, Vågsøy: 13,9 km
 Nordfjord: 17 - 27 km
 NM62, Sendingane, Kinn: 21,4 km
 Sunnfjord: 18 - 33 km
 NM65, Utvær, Solund: 28,0 km
 Ytre Sogn: 24 - 30 km
 Hordaland:
 Nordhordland: 16 - 22 km
 NM66, Herboeskjeret, Sotra, Øygarden: 16,3 km
 Sunnhordland: 12 - 40 km
 NM67, Klovskjera, Rogøya, Bømlo: 25,1 km
 NM68, Boaskjeret, Holsøyane, Bømlo: 13,8 km
 Rogaland:
 NM70, Spannholmane, Utsira: 27,5 km
 NM73, Svelgjeskjer, Karmøy: 21,5 km
 Boknafjorden: 30 - 40 km
 NM74, Snorkla, Kvitsøy: 11,4 km
 Sola: 6,3 - 10,5 km
 NM76, Jærens rev, Klepp: 360 m
 NM77, Håtangen, Hå: 158 m
 NM78, Revtangen, Hå: 95 m
 NM79, Skardsteinen, Hå: 110 m
 NM81, Nordre Eigerøya, Eigersund: 90 m
 Dalane: 2,2 - 8 km
 Vest-Agder:
 Flekkefjord: 7 - 16 km
 NM83, Tjørveneset, Lista: 220 m
 NM84, Skallen, Lista: 110 m
 Listalandet: 60 m
 NM87, Bispen, Grønsfjorden, Lyngdal: 1,7 km
 Lindesnes: 130 m
 NM88, Gjesslingane, Udvåre, Lindesnes: 7,3 km
 NM89, Pysen, Lindesnes: 5,5 km
 NM90, Ytsteskjer, Lindesnes: 5,2 km
 NM91, Gåseskjeran, Lindesnes: 4,9 km
 Songvårfjorden: 4,5 - 7,0 km
 NM93, Lille Svarten, Flekkerøya: 4,9 km
 Kristiansand: 2,3 - 9,2 km
 Kvåsefjorden: 1,8 - 4,5 km
 Aust-Agder:
 NM95, Langbåen, Ulvøya, Lillesand: 1,9 km
 Blindleia, Lillesand: 3,9 - 5,7 km
 NM96, Gjeslingene, Lillesand: 4,1 km
 Homborsund: 1,7 - 4,5 km
 NM97, Hesnesbregen, Grimstad: 3,6 km
 Aust-Agder: 2,8 - 6,7 km
 Telemark:
 NM98, Skadden, Jomfruland: 4,7 km
 Telemark: 3 - 12 km
 Vestfold:
 NM99, Steinbrottet, Nevlunghavn, Larvik: 3,1 km
 NM101, Ertholmen, Larvik: 5,2 km
 Ytre Oslofjord: 23 - 36 km
 Østfold
 NM102, Heifluene, Hvaler: 21,0 km
 NM103, Nordre Breidgrunnen, Hvaler: 21,5 km

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Grunnlinjer Statens kartverk
 Grunnlinjen rundt fastlandsnorge inntegnet i Kartverkets sjøkart.
 Forskrift om endring i forskrift om grunnlinjene for sjøterritoriet rundt Fastlands-Norge. Lovdata FOR-2003-10-10-1222 
 Forskrift om grensen for det norske sjøterritorium ved Svalbard. Lovdata FOR-2001-06-01-556
 Forskrift om grunnlinjen for sjøterritoriet ved Bouvetøya. Lovdata FOR-2005-02-25-174

Kategori:Havrett
Kategori:Samfunnsgeografi