Landplanter

bladmoser
 karplanter
 levermoser
 nålkapselmoser

Landplantene er plantegruppa som danner vegetasjon på jorda. Landplantegruppa består av moser, karsporeplanter og frøplanter og inkluderer dermed alle de grønne plantene med unntak av grønnalgene. Forløperne for denne plantegruppa erobret landjorda for om lag 440 millioner år siden og det antas at dette skjedde fra ferskvann.Becker, B. og B. Marin 2009. Streptophyte algae and the origin of embryophytes, Annals of Botany 103(7): 999-1004. doi=10.1093/aob/mcp044 Som navnet tilsier lever de aller fleste artene på landjorda, men noen arter har sekundært tilpassa seg liv i saltvann (eks. ålegras) eller ferskvann (eks. blærerot og andemat). På den andre sida finnes det også arter av planter som ikke tilhører landplantegruppa, men som har tilpassa seg å leve på landjorda (i hovedsak encella grønnalger). Imidlertid har landplantene flere felles avleda trekk som viser at dette er en monofyletisk gruppe. Et eksempel på et slikt trekk er dannelse av et embryo som har gitt opphav til gruppas systematiske navn, Embryophyta. Landplantenes nærmeste slektninger er kransalgene.

 Inndeling og taksonomi 
Den tradisjonelle inndelingen av landplanter var i moser, karsporeplanter og frøplanter. Av disse gruppene er imidlertid kun den sistnevnte naturlig. En inndeling i naturlige delgrupper er:
 Levermoser (8 000 arter) var den første gruppen som skilte lag med de andre landplantene, og står dermed karplantene fjernest.
 Nålkapselmoser (500 arter) står i en mellomstilling i forhold til slektskap med karplantene.
 Bladmoser (12 000 arter) var den siste gruppen som skilte lag med karplantene, og står derfor disse nærmest. Bladmoser har silvev til felles med karplantene.
 Karplanter (270 000 arter) omfatter hovedsakelig karsporeplanter (inklusive bregner) og frøplanter (også kalt «blomsterplanter»).

 Egenskaper 
Fellestrekk (homologier) for landplantene er kutikulaen som beskytter planten mot uttørking, og frøemnet.
Landplantenes stamart hadde også en generasjonsveksling mellom en sporeproduserende generasjon (sporofytten) og en generasjon med kjønnet formering (gametofytten). Dette gjelder fremdeles hos all landplanter bortsett fra frøplantene.

Sporene danner en haploid (enkle kromosomer) gametofytt, som er det dominerende livsstadiet hos mosene. Gametofytten danner to spesialiserte forplantningsorganer, det hunnlige archegonium og det hannlige antheridium, sistnevnte også kalt sædgjemme. Sædcellene, som hos enkelte arter kan skytes ut med en slik kraft at de lander et stykke fra morplanten, er avhengige av en vannhinne å bevege seg i for å finne egg de kan befrukte. 

I motsetning til sædcellene forlater ikke eggcellene morplanten, men oppbevares i flaskeformede strukturer. Når et egg blir befruktet av en sædcelle, dannes en diploid (doble kromosomer) sporofytt. Sporofytten er først helt avhengig av gametofytten for å vokse, en avhengighet som aldri forsvinner hos mosene. Hos karsporeplantene blir sporofytten etter hvert det dominerende stadiet, og gametofytten visner bort.

Hos frøplantene er den haploide generasjonen redusert til noen få celler, og inngår i dannelsen av frøet. 

Hos de første landplantene synes gametofytten og sporofytten å ha vært relativt likestilt,
Spore heroes: unlocking the life-cycle secrets of the earliest land plants men siden den gang har utviklingen gått i to ulike retninger; moseplantene hvor gametofytten er dominerende og som aldri har utviklet større former, og karplantene som har gjennomgått en voldsom utvikling av sporofytten. Denne synes først å ha utviklet seg til en krypende jordstengel som vokste horisontalt oppå bakken, og kunne formere seg vegetativt ved å skyte ut nye skudd. Hårlignende utvekster på undersiden tok opp vann og mineraler. Fra denne stengelen vokste det opp vertikale og forgrenede sporebærende strukturer. Med tiden spesialiserte de ulike delene seg, og den krypende stengelen ble til en underjordisk rot mens de sporebærende elementene tok seg av fotosyntesen og utviklet etter hvert blader.Mycorrhizal Associations: Evolution of Mycorrhizas Kråkefotplantene hadde utviklet ekte røtter i tidlig devon, men det er ikke påvist røtter blant andre karplanter før midtre devon.Morphological evolution in land plants: new designs with old genes

 Utbredelse og artstall 
Artstallet for de mer detaljerte gruppene av landplanter er slik:
+Artsrikdom i grupper og divisjoner av grønne planter Gruppe Divisjon Norsk navn Antall arter Arter i NorgeGrønne planterPlantae 305 000 4 082 Grønnalger Chlorophyta Grønnalger  3 800Van den Hoek, C., D. G. Mann, & H. M. Jahns, 1995. Algae: An Introduction to Phycology, side 343, 350, 392, 413, 425, 439, & 448. Cambridge University Press. ISBN 0-521-30419-9 Totalt: Charophyta Grønnalger 4 000 - 6 000Van den Hoek, C., D. G. Mann, & H. M. Jahns, 1995. Algae: An Introduction to Phycology, side 457, 463, & 476. Cambridge University Press.  ISBN 0-521-30419-9 100Havforskningsinstituttet  - «Dyrking og utnyttelse av marine makroalger».Landplanter Embryophyta 296 000 3 982 Moser Marchantiophyta Levermoser 6 000 - 8 000Crandall-Stotler, Barbara. & Stotler, Raymond E., 2000. «Morphology and classification of the Marchantiophyta», side 21, i: A. Jonathan Shaw & Bernard Goffinet (red.), Bryophyte Biology. Cambridge University Press. ISBN 0-521-66097-1 277Universitetet i Bergen  - Arboretum, «Moser i Mosehagen», besøkt 23.april 2009.  Anthocerotophyta Nålkapselmoser 100 - 200Schuster, Rudolf M., The Hepaticae and Anthocerotae of North America, Nr VI, side 712-713. (Field Museum of Natural History, Chicago 1992. ISBN 0-914-86821-7. 2Universitetet i Bergen  - Arboretum, «Moser i Mosehagen», besøkt 23.april 2009.  Bryophyta Bladmoser 12 000William R. Buck (red.), «Systematics of the Bryophyta (Mosses): From molecules to a revised classification», i: Monographs in Systematic Botany, Nr. 98, 2004,  side 205-239. Missouri Botanical Garden Press. 823Universitetet i Bergen  - Arboretum, «Moser i Mosehagen», besøkt 23.april 2009. Karplanter Tracheophyta 276 000 2 880Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005. Karsporeplanter Lycopodiophyta Kråkefotplanter 1 200Raven, Peter H., Ray F. Evert, & Susan E. Eichhorn, 2005. Biology of Plants, 7. utgave. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1007-2. 14Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005, side 103-109. Monilophyta Bregneplanter 15 000Smith, A. R., K. M. Pryer, et al. «A classification for extant ferns», i: Taxon, Nr. 55 (3), 2006, side 705-731. 61Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005, side 109-139. Lid & Lid regner snelleplanter med 16 norske arter som egen klasse, men her regnes de med blant bregneplantene. Frøplanter Cycadophyta Konglepalmer 160Gifford, Ernest M. & Adriance S. Foster, Morphology and Evolution of Vascular Plants, 3. utgave, 1988, side 358. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1946-0. 0 Ginkgophyta Gingko 1Taylor, Thomas N. & Edith L. Taylor, The Biology and Evolution of Fossil Plants, 1993, side 636. Prentice-Hall, New Jersey. ISBN 0-13-651589-4. 0 Pinophyta Bartrær 630Raven, Peter H., Ray F. Evert, & Susan E. Eichhorn, 2005. Biology of Plants, 7. utgave. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1007-2. 25Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005, side 140-149. Gnetophyta Gnetumplanter 70Raven, Peter H., Ray F. Evert, & Susan E. Eichhorn, 2005. Biology of Plants, 7. utgave. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1007-2. 0 Magnoliophyta Blomsterplanter 258 650International Union for Conservation of Nature and Natural Resources, 2006. IUCN Red List of Threatened Species:Summary Statistics 2 780Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005, side 150-1120.

 Referanser 

 Eksterne lenker