Holmenkollbakken

Holmenkollbakken er en hoppbakke som er en del av Holmenkollen nasjonalanlegg på Holmenkollen i Oslo. Bakken er et landemerke i Oslo, Norges mest besøkte turistattraksjonInnovasjon Norge: Norges 50 best besøkte attraksjoner sommeren 2007VG: Stopper turistattraksjonsliste (6. november 2008, besøkt 30. januar 2011), og er trolig en av verdens mest kjente hoppbakker. Med historie tilbake til 1892 er den også en av verdens eldste hoppbakker som fremdeles er i bruk.Hoppanlegget Klappane ved Kristiansand har vært i bruk siden 1877 og påstås å være verdens eldste i kontinuerlig drift. Kilde: Innbydelse til RC-renn på Sørlandet (udatert) Etter siste ombygging har Holmenkollbakken K-punkt 120 meter og bakkestørrelse 134 meter. Den ble brukt under OL i 1952 og VM i 1930, 1966, 1982 og 2011. Bakken brukes også årlig i verdenscupen i spesialhopp og kombinert.

Anerkjent bakkerekord er 144 meter, satt av Robert Johansson 9. mars 2019 i verdenscupen og Raw Air. Finske Ilkka Herola hoppet 146 meter i et verdenscuprenn i kombinert 16. mars 2025.

Holmenkollbakken er blitt ombygd til sammen 19 ganger, siste gang foran VM i 2011, ved den siste ombygningen sprakk budsjettet med 4400 prosent (Prisen ble først anslått til rundt 40 millioner kroner, men endte på 1,8 milliarder kroner.). Dagens Holmenkollbakke er tegnet av det belgisk-danske arkitektfirmaet JDS Architects. Bakken er eid av Oslo kommune.

Etter siste ombygging er det meningen at bakken skal utstyres med plastmatter, slik at den også skal kunne brukes i sommerhalvåret, blant annet til renn i Sommer Grand Prix. Men høsten 2011 var det ennå ikke bevilget penger til dette, og Skiforbundets hoppsjef Clas Brede Bråthen mente da at plasten tidligst kunne være klar til bruk i 2013.Nordlys/ANB: Ønsker v-cup på Kollen-plast (28. september 2011, besøkt 19. september 2012)

 Historie 
 Forhistorien: Iversløkken og Husebyrennet 
Første gang det ble arrangert hopprenn i det daværende Kristiania var på Iversløkken ved St. Hanshaugen i 1866. To år etter deltok blant annet Sondre Norheim fra Morgedal i rennet på Iversløkken, og imponerte tilskuerne med teknikken sin, blant annet på grunn av hælbindingene han brukte. Noen vintre med lite snø gjorde at skirennet ble flyttet til Bærum fra 1875.

13. februar 1879 ble det første Husebyrennet arrangert, i Husebybakken (Kastellbakken) ved gården Søndre Huseby i daværende Aker herred. Husebyrennet ble arrangert årlig med unntak av 1880 og 1882, og besto hovedsakelig av kombinert og langrenn. Programmet varierte likevel noe fra år til år – i 1884 var det bare hopprenn og i 1887 bare langrenn, og enkelte år var det også innslag av det vi i dag vil kalle slalåm og utfor.Jakob Vaage: Norske Skiløpere, bind Østlandet Sør. Skiforlaget, Erling Ranheim, Oslo 1956. s. 109-124 Snømangel i 1889, 1890 og 1891 gjorde det vanskelig å få avholdt Husebyrennet som planlagt, i 1890 måtte det sågar flyttes til Frognerseteren. Fra 1892 flyttet Skiforeningen Husebyrennet permanent til Holmenkollen.

 1892-1930: De første Holmenkollrennene 

Den første Holmenkollbakken var en ren naturbakke med naturlig tilløp og hopp av kvister og snø. Bakken hadde slette og tilskuerplass på Besserudtjernet, på samme sted som Holmenkollbakken ligger i dag. Det første Holmenkollrennet besto av kombinert med langrenn lørdag 30. januar 1892 og hopprenn søndag 31. januar. Arne Ustvedt satte den første bakkerekorden med 21,5 meter.

Bakken ble utbedret for første gang i 1894, da en kul like ovenfor hoppet ble fjernet. Det første permanente hoppet av stein ble bygd i 1904, og tre år senere ble unnarennet gravd ut og gjort brattere. En to meter høy oppbygning av stein på toppen av bakken ble bygd i 1910, og i 1913 ble det første egentlige «tårnet» satt opp, et 9,5 meter høyt stillas av tre. I denne utgaven av bakken kom bakkerekorden opp i 46 meter, av Jacob Tullin Thams i 1922. Trestillaset falt sammen dagen etter Holmenkollrennet i 1927. Det ble erstattet samme år av et nytt, 19 meter høyt stillas.

I mange år besto Holmenkollrennene av kombinert og langrenn. Etter hvert kom det til spesielt hopprenn for junior (18-20 år) og aldersgruppen over 32 år. Spesielt hopprenn for alle over 20 år (senere 16 år) ble først arrangert i Holmenkollen i 1933. Unntaket var i 1930, da det ble arrangert FIS-renn (senere gitt VM-status) i nordiske grener i Holmenkollen, med blant annet spesielt hopprenn.

Kongefamilien var første gang til stede i Holmenkollen i 1906, og kongen eller andre representanter for kongefamilien har overvært Holmenkollrennet nesten hvert år siden. Kronprins Olav deltok i juniorklassen i Holmenkollrennet i 1922 og 1923. Kong Haakon var på til sammen 42 Holmenkollrenn, mens kong Olav overvar hele 72 renn.

 Mellomkrigstiden: Besserudtjernet tappet, nye utbygginger 
Flere år var det store problemer med vann på isen på Besserudtjernet, som var slette i bakken og hadde oppsatt tribuner til hvert Holmenkollrenn. Besserudtjernet var blitt til ved at en bekk på Besserudmyra ble demmet opp i slutten av 1880-årene, for å være vannkilde til det nye Holmenkollen turisthotell. Det tre meter dype tjernet ble tappet ned med én meter i 1928, men det fjernet ikke problemet med overvann. Fra 1930 ble Besserudtjernet tappet helt ned og etter hvert gravd ut. Etter dette var det vann i tjernet bare om sommeren, mens bunnen av tjernet fungerte som slette i bakken om vinteren.

Med unntak av det aller første rennet i 1892, ble hopprennet under Holmenkollrennene de første tiårene holdt på en mandag. Først i 1926 gikk man over til å holde hopprennet på søndag. I 1925 ble hopprennet for første gang kringkastet på radio.Holmenkollen – Historien og resultatene, s. 60-63

Til tross for nye utbygginger, mente mange likevel at Holmenkollbakken var for liten. I 1937 sendte Skiforeningen ut et skjema til 240 kombinert- og spesialhoppere, med spørsmål om hva utøverne mente om bakken. Blant de som svarte på undersøkelsen var Birger Ruud, som likte bakken, men mente at den var for liten til internasjonale renn.Holmenkollen – Historien og resultatene, s. 38

Oslo ble tildelt VM på ski 1940, og Holmenkollbakken ble utbygd til mesterskapet. I 1938 ble hoppet flyttet oppover og hevet, og det ble gravd ut i overgangen. Samme år startet byggingen av et nytt, 40 meter høyt tårn av betong og trefagverk, men det nye tårnet sto ikke ferdig før sommeren/høsten 1939. Under Holmenkollrennet 1939 ble bakkerekorden forbedret hele 7 ganger, sist til 62 meter av svenske Sven Selånger. Bakkerekorden hans var den første av en utlending, og bidro også til at han ble første utlending som vant spesialhopprennet i Holmenkollen. Det ble arrangert Holmenkollrenn i 1940, med nye bakkerekorder, men både VM og OL 1940 (som for første gang skulle holdes samme sesong) ble avlyst på grunn av utbruddet av 2. verdenskrig.

 Tiårene etter krigen: OL 1952 og VM 1966 
Det ble ikke hoppet i Holmenkollen de fem årene krigen varte. Blant annet «glemte» man å tappe ut vannet i Besserudtjernet høsten 1940, og det ble satt igang sprengningsarbeider som også gjorde det umulig å hoppe.Trygve Christensen: Marka og krigen - Oslomarka 1940-1945. Oslo 1993. 82-992916-0-7, s. 148 (digitalisert av Nasjonalbiblioteket) Under fredsrennet i 1946 var det ca. 106 000 tilskuere i bakken. Oslo ble tildelt OL 1952, og Holmenkollbakken ble utbygd videre. Ledet av arkitektene Frode Rinnan og Olav Tveten ble tårnet ombygd, og under hoppet ble det gitt plass til Skimuseet og en restaurant. Tårnet ble hvitmalt og fikk heis, mens det ble utgravd i Besserudtjernet. Det ble satt opp permanente tribuner av tre, samt nytt dommertårn og kongetribune. Under spesialhopprennet i OL var det 104 102 betalende tilskuereNRK: Holmenkollen i bilder (bilde 9, besøkt 16. januar 2011), samt et femsifret antall på Gratishaugen, til sammen anslagsvis mellom 120 000 og 150 000. Det kan ha vært det hopprennet i historien med flest tilskuere. (130 000 tilskuere skal ha vært tilstede ved OL-hopprennet i Olympiabakken i Garmisch-Partenkirchen i 1936.Olympiaschanze.garmisch-partenkirchen.de: Historie  (besøkt 16. januar 2011))

Spesialhopprennet under Holmenkollrennene ble for første gang avlyst i 1954, da sterk vind gjorde det umulig å hoppe. I stedet ble det holdt et eliterenn i bakken 4. april. I 1962, foran VM 1966, ble bakken utvidet ytterligere, da tårnet ble utvidet bakover og oppover. Året etter ble det for første gang gjort TV-opptak av hopprennet i Holmenkollen. Foran VM-rennet i stor bakke var det tåke i Holmenkollen. Tåka ble bekjempet ved hjelp av tørris fra fly, men dette gjorde at det i stedet begynte å snø, og forholdene under rennet ble ujevne og vanskelige.Holmenkollen – Historien og resultatene, s. 71 Små ombygginger av bakken ble gjort på 1970-tallet, blant annet ble ovarennet flombelyst fra 1977 (flombelysning av resten av bakken kom først i 1992) og heisen i tårnet ble skiftet ut i 1978.

I 1973 og 1974 ble rockefestivalene Ragnarock arrangert i Holmenkollbakken.

 1980-2000: VM 1982, Ta sjansen og Sommerkonsert 
Oslo ble tildelt VM 1982, og også foran det mesterskapet ble Holmenkollbakken utvidet. Tårnet ble utvidet enda mer, det ble tatt i bruk et elektronisk lengdemålingssystem (av det østtyske merket Robotron), og det ble montert en bevegelig startplattform. Det ble også sprengt ut enda mer i unnarennet, slik at Besserudtjernet ble 7 meter dypere. Tretribunene ble erstattet av tribuner av betong. Det ble også bygd nye dommerbokser, kommentatorbokser og kongetribune. Under Holmenkollrennet i 1980 kom det første hoppet over 100 meter i Holmenkollbakken, da Tom Levorstad hoppet 105 meter. De to første som prøvde bakken etter denne ombyggingen, ei uke før rennet i 1980, var de to rennlederne Torbjørn Yggeseth og William Nygaard, som da var 46 og 37 år gamle.Holmenkollen – Historien og resultatene, s. 37Aftenposten: Tilløp til drama (30. mars 2009, besøkt 16. januar 2011)

VM-rennet i stor bakke i 1982 ble igjen plaget av tykk tåke, men da ble det ikke gjort forsøk på å fjerne tåka med tørris. I 1983 fikk Skimuseet nye lokaler, utsprengt i fjellet ved hoppet. Mindre forbedringer av bakken ble gjort i 1992 og 2000, da blant annet kulen fikk profil tilpasset V-stilen. I 1990 gjorde snømangel at det spesielle hopprennet måtte avvikles på porselenssporet i ovarennet, og det kunne derfor ikke telle som verdenscuprenn. Det spesielle hopprennet ble for andre gang etter krigen avlyst i 1994, på grunn av for sterk vind.

Det TV-sendte show-rennet Ta sjansen ble arrangert i Besserudtjernet fra 1983 til 2002. Fra 1984 ble det holdt sommerkonsert på scenen i Besserudtjernet.NRK: Avlyser Sommerkollen (2. april 2003, besøkt 16. januar 2011)

 Rødkleiva, nytt VM og ny Holmenkollbakke 
miniatyr|Holmenkollen og Midtstubakkene (2015)
Oslo søkte om ski-VM 2009, men tapte overraskende avstemningen i 2004 mot Liberec som fikk mesterskapet. Oslo søkte igjen om VM 2011, og vant avstemningen i 2006 mot Val di Fiemme og Zakopane. I forbindelse med VM-søknadene, samt diskusjon om Vikersundbakkens status som fortsatt nasjonalarena i skiflyging, kom det opp forslag om å bygge en ny skiflygingsbakke i Rødkleiva i Nordmarka i Oslo. Alt i 1912 hadde Fritz Huitfeldt i Skiforeningen foreslått å bygge en større hoppbakke i Rødkleiva, og ideen dukket opp igjen på 1930-tallet.Holmenkollen – Historien og resultatene, s. 36-37 Den nye planen var å bygge en normalbakke først, og deretter bygge den ut til skiflygingsbakke. Normalbakken skulle brukes under ski-VM i 2011, i tillegg til Holmenkollbakken. På sikt skulle bakken i Rødkleiva overta for både Vikersundbakken og Holmenkollbakken.Aftenposten: Vil flytte Kollen-brølet (14. januar 2005, besøkt 16. januar 2011) Denne planen ble vedtatt av skitinget i Norges Skiforbund i mai 2005.NRK: Skitinget valgte Rødkleiva  (28. mai 2005, besøkt 16. januar 2011) Etter sterke protester, særlig fra Vikersund, omgjorde skitinget vedtaket i juni 2008.NRK: Vikersund fortsatt nasjonalanlegg (7. juni 2008, besøkt 16. januar 2011)

Med K-punkt 115 meter og bakkestørrelse 128 meter var Holmenkollbakken uansett for liten og gammeldags for et nytt VM. Etter at Oslo i 2006 fikk tildelt VM 2011, utlyste Oslo kommune en arkitektkonkurranse for å avgjøre utformingen av den nye Holmenkollbakken.Oslo kommune: Nye Holmenkollbakken – Åpen internasjonal arkitektkonkurranse (invitasjon til arkitektkonkurransen, 30. mars 2007) Av de 104 innkomne forslagene ble det belgisk-danske arkitektfirmaet JDS Architects' forslag «Nye Holmenkollen Fyr» valgt.Teknisk Ukeblad: Her er nye Holmenkollen  (4. september 2007, besøkt 16. januar 2011) Oslo kommune hadde i utgangspunktet satt en kostnadsramme på 581 millioner kroner for hele Holmenkollen nasjonalanlegg, hvorav 340 millioner skulle brukes på den nye Holmenkollbakken og resten til ny normalbakke i Midtstuen, modernisert langrennsarena osv.Oslo kommune, bystyret: Holmenkollbakken bygges om til storbakke for VM i 2011 (31. januar 2007, oppdatert 8. februar 2007, besøkt 16. januar 2011) Underveis i planleggingen og byggingen av skianlegget steg kostnadene, fra det opprinnelige anslaget på rundt 40 millioner kroner ble den endelige prisen for hele anlegget rundt 1,8 milliarder kroner, en økning på 4400 prosent.«Hoppbakken som ble 4.400 prosent dyrere enn planlagt» , fra artikkel på nettstedet e24.no 6. desember 2012 Den store budsjettoverskridelsen førte til at Oslos byråd for næring og idrett Anette Wiig Bryn gikk av.Dagsavisen: Ny Kollen-pris: 1,8 milliarder  (17. august 2009, besøkt 16. januar 2011)
Tribunene, dommertårnet og scenen i Besserudtjernet ble revet i september 2008. Rivingen av tårnet i den gamle bakken startet 16. oktober, da «Diamanten», toppen av tårnet, ble fjernet. «Diamanten» ble senere solgt på eBay og kjøpt av gründeren Tommy Sharif for 37 300 dollar.Aftenposten: «Diamanten» solgt (7. desember 2008, oppdatert 8. desember 2008, besøkt 16. januar 2011) Den er senere blitt montert ved den nye Midtstubakken, der den skal bli varmestue for de mindre hoppbakkene i anlegget.Aftenposten: Toppen av Oslo blir ny  (27. mai 2010, besøkt 21. januar 2011) Etter at «Diamanten» var fjernet, tok det fyr i toppen av tårnet om kvelden 17. oktober. Brannen ble slukket etter en times tid, og oppsto sannsynligvis etter bruk av en skjærebrenner under rivningsarbeidet.Aftenposten: Brann i Holmenkollen (18. oktober 2008, oppdatert 19. oktober 2008, besøkt 16. januar 2011)Akersposten: Brann i Holmenkollen (20. oktober 2008, besøkt 16. januar 2011) Byggingen av den nye bakken startet i januar 2009, og pågikk helt til sommeren 2010, etter at bakken var åpnet og tatt i bruk.
Byggingen av den nye Holmenkollbakken gjorde at verdenscuprennene i spesielt hopp og kombinert vinteren 2009 ikke kunne holdes der. De ble i stedet holdt i Vikersund.

Den nye Holmenkollbakken har tårn/tilløp av stål og tribuner av stål og betong. Bakken har permanent vindskjerming med to «armer» som følger hele bakken og avsluttes i tribunene på begge sider. Vindskjermene er ca. 2 meter høye ved hoppkanten og 12 meter på det høyeste.Holmenkollen.com: Øvrig informasjon om det nye Holmenkollanlegget Et åpent utsiktsplatå ligger på toppen av tårnet. Etter JDS Architects' planforslag for bakken skulle det på toppen av tårnet være store lyskastere som skulle sende en lysstråle oppover mot himmelen som en forlengelse av tilløpets profil. Det er imidlertid ikke realisert pr. januar 2011.NRK: – Ikke bakken slik vi tegnet den (21. januar 2011) En stolheis går fra bakkeplan og opp til kulen, og en skråheis (kabinheis) går på undersiden av tilløpet. Tribuneanlegget i amfiet har plass til 20 000 tilskuere, i tillegg er det terrengtribuner til ca. 10 000 tiskuere. Det er også bygd nytt dommertårn og ny kongetribune.

Besserudtjernet er tappet og fjernet helt, og innsigsvannet går i en 585 meter lang tunnel til et nytt, kunstig tjern i Midtstulia, der det skal brukes som reservoar for snøproduksjon.

 Sagen-/Romøren-kontroversen 
Den nye Holmenkollbakken ble åpnet med et nasjonalt åpningsrenn med 21 inviterte hoppere 3. mars 2010. Oslo kommune plukket ut Anette Sagen til å gjøre åpningshoppet, etter at kommunen hadde invitert publikum til å foreslå og stemme fram kandidater.Oslo kommune: Hvem skal hoppe først i den nye Holmenkollbakken? (4. februar 2010, besøkt 16. januar 2011)Oslo kommune, byrådet: Anette Sagen hopper først i Holmenkollen (1. mars 2010) Bjørn Einar Romøren var en av de andre favorittene til å gjøre åpningshoppet, og blant andre Roar Gaustad i Kollenhopp hadde argumentert for at åpningshoppet burde gjøres av en med lokal tilknytning til bakken. Sagen ble imidlertid soleklar vinner av publikumsavstemmingen. Dagen før den offisielle åpningen testhoppet Bjørn Einar Romøren og elleve andre hoppere i bakken, med Romøren som den første testhopperen.NRK: Romøren hoppet først i nye Kollen (3. mars 2010, besøkt 16. januar 2011) Saken skapte mye engasjement blant publikum, og det hele ble oppfattet som en protest mot den avgjørelsen som publikum og Oslo kommune hadde tatt. Anette Sagen gjorde det offisielle åpningshoppet som planlagt 3. mars.NRK: - En helt nydelig hoppbakke (3. mars 2010, besøkt 16. januar 2011) Landslagsledelsen reagerte med å utelate Romøren fra de to neste verdenscuprennene, mens Norges Skiforbund ila styreleder i Kollenhopp Roar Gaustad og rennleder i Holmenkollbakken Torgeir Nordby en irettesettelse.Norges Skiforbund: Om førstehoppet i nye Holmenkollen - Vedtak i skistyret 16. mars  (besøkt 16. januar 2011)

Anette Sagens åpningshopp var på 106,5 meter. Rune Velta vant åpningsrennet med et hopp på 141 meter, som var ny bestenotering i Holmenkollbakken.Oslo ski-VM 2011: Rune Velta vant åpningsrennet i Holmenkollen  (3. mars 2010, besøkt 15. mai 2018) De første offisielle rennene i bakken var kontinentalcuprenn for menn 6. og 7. mars og verdenscuprenn 14. mars.

 Kvinner i Holmenkollbakken 
De 17 og 14 år gamle hoppjentene Johanne Kolstad og Hilda «Nusse» Braskerud fra Nordre Land hoppet i Midtstubakken og Nydalsbakken i Oslo vinteren 1931, og ble svært populære. Etter dette ønsket mange at de skulle få hoppe under Holmenkollrennet. Skiforeningen avslo fordi de mente at å la jentene hoppe ville ødelegge folks bilde av Holmenkollbakken, at den ikke var så stor og krevende som den faktisk var.Karin Berg: Hopp, jenter, hopp!: Historien om Johanne Kolstad og Hilda Braskerud - et annerledes skieventyr. Schibsted, Oslo 1998. ISBN 82-516-1720-0, s. 24 (digitalisert av Nasjonalbiblioteket)

Den første jenta som fikk hoppe i Holmenkollbakken var Anita Wold fra Trondheim. Hun fikk avslag første gang hun søkte om å få hoppe der, fordi hun ikke hadde fylt 18 år. Men i 1974 fikk hun åpne Holmenkollrennet som prøvehopperHopp, jenter, hopp!, s. 83, og hun var også prøvehopper i 1975.Scanpix: Bilde av Anita Wold i Holmenkollen 1975 (8. mars 1975, besøkt 6. februar 2011)

På slutten av 1990-tallet var Karla Keck (USA) og Eva Ganster (Østerrike) prøvehoppere i Holmenkollbakken.Vikersund.no: Helena har blitt "Norsk"  (7. august 2008, besøkt 6. februar 2011) Det første offisielle rennet for kvinner i Holmenkollbakken ble arrangert i 2000. Det ble arrangert renn for kvinner årlig til og med 2005Skiforeningen: Vinnere av Holmenkollrennene   , siste gang som en del av den da nystartede kontinentalcupen for kvinner. NM i stor bakke, med kvinneklasse, ble arrangert i Holmenkollbakken i 2004 og 2006. (Se også artikkel Spesialhopprenn i Holmenkollbakken.)

Siden 2005 ble det ikke holdt internasjonale renn for kvinner i Holmenkollbakken. FIS' hoppkomité bestemte i oktober 2003 at det ikke skulle arrangeres renn for kvinner i storbakker, og rennene i Holmenkollen i 2004 og 2005 ble gjennomført på dispensasjon fra FIS.VG: Regelbrudd i Kollen er lov (10. februar 2004, besøkt 6. februar 2011)Dagbladet: Derfor sier FIS nei til jentene (23. desember 2005, besøkt 6. februar 2011) Senere har imidlertid reglene blitt myket opp noe.

Anette Sagen åpnet den nye Holmenkollbakken i mars 2010 (se avsnitt over), men kvinnene fikk ikke hoppe i Holmenkollen under VM 2011, da det kun ble arrangert konkurranse for kvinnene i Midtstubakken. NM i stor bakke for kvinner 2011 ble arrangert i storbakken i Vikersund, selv om storbakkerennet for menn gikk i Holmenkollbakken. Det er blitt arrangert verdenscuprenn for kvinner i Holmenkollbakken hvert år siden 2013, og som en del av Raw Air siden 2019.

 Utenlandske deltakere i Holmenkollbakken 
Den første utlending som hoppet i Holmenkollen skal ha vært briten E.C. Richardson, som hoppet utenfor konkurranse i 1896. Første gang utlendinger deltok offisielt i kombinert i Holmenkollbakken var i 1903, da ni svensker deltok. Den første utlending som vant hopp eller kombinert i Holmenkollen var Sven Selånger, også han fra Sverige, som vant spesialhopprennet i 1939. I det samme rennet ble han også den første utlending som satte bakkerekord i Holmenkollbakken, med 62 meter.

Første gang spesialhoppere eller kombinertløpere fra de ulike land deltok i renn i Holmenkollbakken, inkludert renn for kvinner og kvalifisering:
 År Land 1903  Sverige 1909  Tyskland 1909  Frankrike 1910  Sveits 1911  USA 1911  Østerrike-Ungarn 1912  Finland 1914  Böhmen 1921  Tsjekkoslovakia 1924  Danmark 1926  Canada 1928  Japan 1930  Jugoslavia År Land 1930  Polen 1933  Nederland 1933  Storbritannia 1934  Østerrike 1936  Ungarn 1948  Sovjetunionen 1950  Island 1951  Italia 1960  Øst-Tyskland 1960  Vest-Tyskland 1982  Spania 1990  Bulgaria 1992  SUS År Land 1992  Estland 1992  Slovenia 1993  Tsjekkia 1993  Slovakia 1993  Russland 1996  Belarus 2001  Sør-Korea 2002  Kasakhstan 2010  Ukraina 2016  Romania 2018  Tyrkia

For årene til og med 1930 omfatter oversikten også juniorklasse og/eller klasse B.

Kilder:
 Tim Ashburner: The history of ski jumping. Quiller Press, Wykey 2003. ISBN 1-904-057-15-2 (s. 36-37)
 Holmenkollen – Historien og resultatene, s. 189-197 (se under)
 Jens Jahn, Egon Theiner: Enzyklopädie des Skispringens. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, s. 170-171
 FIS' resultatdatabase
 Adam Kwiecińskis resultatdatabase

 Bakkerekorder 
 Dato Navn  Lengde(m) 31. januar 1892  Arne Ustvedt 21,5 30. januar 1893  Ingemann Sverre 22 1893  Jonas Holmen 22,5 1893  Iver Dahl 23 24. februar 1896  Kristian Tandberg 24 1896  Cato Aall 24,5 1897  Eivind Roll 25 1897  Morten Hansen 25,5 3. februar 1902  Reidar Gjølme 29,5 1. mars 1909  Leif Berg 31 6. mars 1911  Tore Viker 33 1914  Paul Braathen 33,5 1914  Johs. Thomassen 34 2. mars 1914  Ole Grimsby 35 1917  Gregorius Gravlid 35,5 1917  Hans Olsen Oset 36 26. februar 1917  Inge Roll 37,5 1918  Ivar S. Dahl 38 25. februar 1918  Josef Henriksen 42 27. februar 1922  Narve Bonna 43,5 27. februar 1922  Jacob Tullin Thams 46 1928  Harald Sørensen 47 1928  Hans Vinjarengen 47,5 4. mars 1928  Alf Andersen 48 3. mars 1929  Roar Hellum 48,5 3. mars 1929  Bjarne Rosén 49,5 3. mars 1929  Arvid Smedsrud 50 28. februar 1930  Reidar AndersenReidar Haanes: Store dager i norsk idrett 1915-1950. Tiden, Oslo 1950 (s. 129, digitalisert av Nasjonalbiblioteket) 50 2. mars 1930Magnus Breili: Store idrettsøyeblikk - Norsk idrett gjennom 50 år. Schibsted, Oslo 1970 (s. 62, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)  Birger Ruud 50 2. mars 1930  Birger Ruud 50 2. mars 1930  Olav Ulland 50,5 2. mars 1930  Knut Kobberstad 51 2. mars 1930  Reidar Andersen 52 6. mars 1938  Trygve Gundersen 54,5 5. mars 1939  Harry Lagert 55 5. mars 1939  Torstein Skinnarland 57 5. mars 1939  Magnar Fosseide 58 5. mars 1939  Ole Jansen 58 5. mars 1939  Tore Fossbekk 59 5. mars 1939  Einar Burdal 59,5 5. mars 1939Store dager i norsk idrett 1915–1950 (s. 253)</ref>
|  Sven Selånger
| 62
|-
| 5. mars 1939
|  Kåre Walberg
| 62
|}
|
{| class="wikitable" style="font-size:95%;"
|- class="hintergrundfarbe5"
! Dato
! Navn
! Lengde(m)
|-
| 5. mars 1939
|  Sven Selånger
| 62
|-
| 3. mars 1940
|  Reidar Karlsen
| 65,5
|-
| 3. mars 1940<ref name="dager271">Store dager i norsk idrett 1915–1950 (s. 271)  Sigurd Haanes 66 3. mars 1940  Jens Østby 68 4. mars 1940  Kolbjørn Skjæveland 68,5 1947  Olav Stavik 70 2. mars 1947  Thorleif SchjelderupStore idrettsøyeblikk (s. 127) 70 2. mars 1947  Hans Kaarstein 71 8. mars 1959  Otto Leodolter 71,5 7. januar 1962  Tom Kristensen 71,5 1962  Tormod Knutsen 73,5 1962  Yosuke Eto 78 1962  Toralf Engan 78,5 18. mars 1962  Toralf Engan 80,5 1963  Gene Kotlarek 82,5 17. mars 1963  Torbjørn Yggeseth 84,5 1964  Veikko Kankkonen 85 15. mars 1964  Veikko Kankkonen 87 14. mars 1965  Lars Grini 89 16. mars 1968  Gjert Andersen 89,5 17. mars 1968  Bjørn Wirkola 91 16. mars 1969  Topi Mattila 92 13. mars 1976  Per Bergerud 92,5 14. mars 1976  Karl Schnabl 96,5 13. mars 1977  Thomas Meisinger 98,5 16. mars 1980  Tom Levorstad 105 1980  Ole Bremseth 108,5 15. mars 1981  Primož Ulaga 109,5 16. mars 1985  Heiko Hunger 110,51992 Peder Simonsen112,5 1992  Jon Inge Kjørum 113,5 1993  Steinar Solhaug 114,5 1994  Mario Stecher 126,5 1997  Håvard Lie 127 1999  Olav Magne Dønnem 131 12. mars 2000  Sven Hannawald 132,5 13. mars 2005  Andreas Widhölzl 134 25. januar 2006  Tommy Ingebrigtsen 136 14. mars 2010  Bjørn Einar Romøren 137 14. mars 2010  Andreas Kofler 139,5 5. mars 2011  Andreas Kofler 141 9. mars 2019  Robert Johansson 144

Et av de mest bemerkelsesverdige hopp som er gjort i Holmenkollbakken ble utført av Torgeir Brandtzæg. Under trening 13. mars 1964 fikk han fullklaff med sats og oppdrift og landet på 97 meter, 12,5 meter lengre enn den gjeldende bakkerekorden på 84,5 meter. Brandtzæg maktet ikke å stå på den lengden, og skadet den ene hælen i fallet.Arne Thoresen: Lengst gjennom lufta. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6 (s. 141-142)

 Bestenotering kvinner 
 Dato Navn  Lengde(m) 10. mars 1974  Anita Wold 76Byåsen IL: Hall of fame!! (besøkt 6. februar 2011) 12. mars 2000  Helena Olsson 101 11. mars 2001  Daniela Iraschko 110 17. mars 2002  Anette Sagen 116 9. mars 2003  Anette Sagen 123 1. februar 2004  Anette Sagen 127,5 Dato Navn Lengde(m) 12. mars 2005  Anette Sagen 128 17. mars 2013  Sarah Hendrickson 133,5 17. mars 2013  Sara Takanashi 134 4. februar 2016  Maren Lundby 136,5 4. februar 2016  Sara Takanashi 137,5

Se artikkelens diskusjonsside for diskusjon og informasjon om kildene til denne listen og rekordene.

 Historisk bildegalleri 

 Se også 
 :Commons:Holmenkollbakken by year
 Besserudtjernet
 Holmenkollen skifestival
 Husebyrennet
 Midtstubakken
 Skimuseet
 Spesialhopprenn i Holmenkollbakken
 Kombinert under Holmenkollrennene
 Ta sjansen
 Sommerkonsert i Holmenkollen

 Referanser 

 Kilder 
 Litteratur/hovedkilde 

 Jakob Vaage og Tom Kristensen: Holmenkollen – Historien og resultatene. De norske Bokklubbene, Stabekk 1992. ISBN 82-525-1678-5 (digitalisert av Nasjonalbiblioteket)

 Andre kilder 
 Holmenkollen.com: Alt om bakken (besøkt 16. januar 2011)
 Holmenkollen.com: Holmenkollen: Hjertet i norsk skihistorie (besøkt 16. januar 2011)
 Oslo kommune: Holmenkollbakken (besøkt 16. januar 2011)
 NRK: Holmenkollbakkens historie (2. februar 2006, oppdatert 17. februar 2006, besøkt 16. januar 2011)
 Skisprungschanzen-Archiv: Oslo (Holmenkollen) (besøkt 16. januar 2011)
 Skiforeningen: Rekorder i Holmenkollbakken (ikke oppdatert, besøkt 16. januar 2011)
 Arkitekturtidsskriftet Arkitektur N nr. 3–2011 har flere artikler om Holmenkollbakken på side 11, 14–37 og 46–56.

 Eksterne lenker 

 Oslo kommune: Holmenkollenprosjektet (sic)
 Oslo ski-VM 2011
 Veroldin: Holmenkollbakken
 Oslo kommune, byarkivet: Oslos tre OL-søknader
 NRK: Holmenkollen i bilder (bildegalleri)
 NRK: Han har Oslos bratteste jobb (14. januar 2011)
 NRK: Bakkerekorder i Holmenkollen (med video, 16. oktober 2008)

Kategori:Hoppbakker i Norge
Kategori:Skianlegg i Oslo
Kategori:Nasjonalanlegg i Norge
Kategori:Holmenkollrennet
Kategori:Holmenkollen
Kategori:Severdigheter i Oslo
Kategori:Byggverk fullført i 1892
Kategori:Hoppbakker brukt i OL
Kategori:Sportsanlegg under Vinter-OL 1952
Kategori:Houens fonds diplom
Kategori:Sport i bydel Vestre Aker