Johann Baptist Rudolph Kutschker

Johann Baptist Rudolph Kutschker  (født 11. april 1810 i Wiese i Østerriksk Schlesien - senere Loucky - nær Seifersdorf i Mähren, død 27. januar 1881 i Wien) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var fyrsterkebiskop av Wien 1876–1881.

Liv og virke
Bakgrunn
Han studerte humaniora og filosofi ved universitetet i Olmütz,  og så videre ved Frintaneum i Wien der han tok doktorgraden i teologi; dens tema var blandede ekteskap, det vil si ekteskap mellom katolikk og døpt ikke-katolikk.

Prest
Han ble presteviet 21. april 1833 som prest for Olmütz, og var der professor i moralteologi i sytten år. Som fyrsterkebiskop Rauschers fortrolige medarbeider hadde han vesentlig andel i tilkomsten og utformingen av konkordatet av 1855. Så fikk han forskjellige høyere embeder i perioden 1857-1876 i Wien. Johann Rudolf Kutschker var en anerkjent moralteolog og kjenner av kanonisk rett. 

Biskop, erkebiskop
Kutschker ble valgt til titulærbiskop av Carrhae og til hjelpebiskop i erkebispedømmet Wien 7. april 1862. Den 11. mai 1862 ble han ordinert til biskop av Wiens fyrsterkebiskop Joseph Othmar von Rauscher; medkonsekratorer var Anton Ernst von Schaffgotsch, biskop av Brünn og Ignaz Feigerle, biskop av Sankt Pölten.

Han ble promovert til fyrsterkebiskop av Wien 15. april 1876. 

Han inntok en mellomstilling mellom konservative og liberale. Hans støtte av det liberale Verfassungspartei i Herrenhaus ble heftig kritisert. Men hans mildt liberale holdning hadde den fordel at den kan å bidratt til at den såkalte Kulturkampf ble relativt mild i Østerrike, men det i de tyske bispedømmer, som for eksempel i erkebispedømmet Köln, utbrøt store konflikter.Josef Wodka, Kirche in Österreich. Wien 1959, s. 360

Kardinal
Han ble kreert til kardinalprest den 22. juni 1877 av pave Pius IX; og ble tildelt som tittelkirke den romerske kirke Sant'Eusebio. 

Han deltok på konklavet 1878 som valgte pave Leo XIII.

 Verker 
 Die gemischten Ehen vom katholisch-kirchlichen Standpunkte betrachtet. Wien 1837, 3. Aufl. 1847
 Die Lehre vom Schadenersatze oder von der Restitution nach dem Vorgange der Theologen mit Rücksicht auf die kirchliche und staatliche Gesetzgebung. Olmütz 1851
 Das Eherecht der katholischen Kirche nach seiner Theorie und Praxis. Mit besonderer Berücksichtigung der in Oesterreich zu Recht bestehenden Gesetze. 5 Bände, 1856–1859

Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Pave Klemens XIII (1693-1769) *1943
 Kardinal Giovanni Battista Caprara Montecuccoli (1733-1810) *1766
 Biskop Dionys von Rost (1716-1793) *1777
 Biskop Karl Franz von Lodron (1878-1828) *1792
 Biskop Bernhard Galura (1764-1856) *1820
 Biskop Johann Nepomuk von Tschiderer zu Gleitheim (1777-1860) *1832
 Kardinal Friedrich Johann Joseph Cölestin von Schwarzenberg (1809-1885) *1836
 Kardinal Joseph Othmar von Rauscher (1809-1885) *1836
 Kardinal Johann Baptist Rudolph Kutschker (1809-1885) *1836catholic-hierarchy.org kuts, lest 20. januar 2022

 Litteratur 



 Ernst Tomek: Kirchengeschichte Österreichs. Tyrolia, Innsbruck – Wien – München 1935–1959.
 Josef Wodka: Kirche in Österreich. Wegweiser durch ihre Geschichte. Herder, Wien 1959.

 Franz Loidl: Geschichte des Erzbistums Wien. Herold, Wien 1983, ISBN 3-7008-0223-4.


 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

Kategori:Østerrikske katolske biskoper
Kategori:Bøhmiske katolske biskoper
Kategori:Østerrikske kardinaler
Kategori:Bøhmiske kardinaler
Kategori:Østerrikske katolske teologer
Kategori:Moralteologer
Kategori:Linjen Rebiba
Kategori:Personer fra Okres Bruntál