Akersgata (Oslo)

mini|Bak Stortinger i 1893. Gården på den andre siden av Karl Johans gate er Hoffskredder Reiersens gård, der det var hotell. De andre gårdene er Karl Johans gate 20 og Akersgata 20. Sistnevnte er den gamle skreddergården, som ble avløst av en ny gård året etter at bildet ble tatt.
mini|Strekningen mellom Karl Johans gate og Grensen har på folkemunne gått under betegnelsen Svinesund.
mini|Dagbladet-gården i nr. 36 fotografert i 1910-årene
mini|En åtte etasjers forretningsgård i nr. 36 fotografert i 1960-årene. Denne ble revet og erstattet med en ny forretningsgård i 2010-årene.
Akersgata (1-73E, 2-74Oslo kommunes bydelsoversikt) er en gate i Oslo som løper fra Akershus festning til Hammersborg, der den deler seg og går over i Akersveien og Ullevålsveien.

Akersgata er ca. 900 meter lang og følger Akerryggen, høydedraget som begynner på Akersneset og går videre nordover langs Hammersborg og videre til Gamle Aker kirke. Den er den høyestliggende gaten i området den går gjennom frem til Hammersborg (ved Arne Garborgs plass).

Fra rundt år 1300 har veien mellom Akersneset (der Akershus festning ligger) og Aker gård og kirke (nå Gamle Aker kirke) gått der Akersgata og Akersveien går i dag. Akersgata tilhører det eldste byanlegget fra Christian IVs tid, og den ble allerede fra anleggstiden kalt Aggersgaden, trolig fordi den fulgte den gamle landeveien til Aker. Men det tidligere sammenhengende veifaret ble brutt av vollene rundt byen, og nedre del innenfor vollene ble i en periode kalt Nordre gade. Først omkring 1730, etter at vollene ble nedlagt, ble forbindelsen knyttet igjen. Strekningen nord for Grensen (gaten) ble kalt Agers Gade til grensen mot forstaden Hammersborg, der den skiftet navn til Agersveien. Sør for Grensen het den stadig Nordre Gade, til hele strekningen fra Kontraskjæret til Hammersborg omkring 1845 fikk navnet Agersgaden.   

Ved krysset med Karl Johans gate, er det smale gateløpet «Svinesund» et minne om at traseen nord for vollene ikke ble regulert til standard gatebredde. Her vokste den uregulerte forstadsbebyggelsen i forstaden Grændsen frem.

Akersgata har vært Oslos avisgate, der de fleste av byens større aviser har eller har hatt sitt tilhold. Dagbladet flyttet sin redaksjon til Havnelageret våren 2008. Aftenposten, tidligere kjent som «tanta i Akersgata», som i 2003 flyttet til nye lokaler i Posthuset, flyttet i 2014 tilbake til Akersgata, og holder til i Akersgata 55, i samme bygning som VG.

 Rådhusgata til Karl Johan 
NrBildeBeskrivelse 1  Akersgata 1|100px|bottom  Bygård (ark. F.S. Platou) oppført 1977. Huser bl.a. Ghanas ambassade. 2  Akersgata 2|100px|bottom  På en tomt nær Christiania Torv der Hellig Trefoldigheds kirke og Johannes kirke har stått, og senere bensinstasjon og garasjeanlegg (ark. F.S. Platou, 1937), ble det i 1996 oppført et forretningskompleks tegnet av Torstein Ramberg. Det vinkelformede bygget strekker seg ned til Øvre Slottsgate og omfatter flere adresser knyttet til denne og Christiania Torv. 3  Akersgata 3|100px|bottom  På denne adressen (i den lave bygningen på bildet) bodde fra 1860 musikkpedagogen Hanna Bergwitz Goffeng. Hennes hjem var et møtested for musikere, komponister og andre. Bygningen er revet, og dagens nr. 1 dekker arealet der den stod. 5  Akersgata 5|100px|bottom  Forretningsgård (ark. Andreas Bjercke og Georg Eliassen) i 7 etasjer, med butikker i de to nederste, oppført 1938. Fasaden er betydelig endret i forhold til  det opprinnelige. 7  Akersgata 7|100px|bottom  Bygård (ark. Ole Stein) byggemeldt 1898 for tobakksfabrikant Olaf Andersen Ryen, på tomten for tidligere nr. 7 og 9. Fem etasjer med puss og stukk i fasaden samt loftsetasje, jugendstil. Variert innhold: butikker, kontorer og boliger, og det har også vært fabrikklokale her. 8  Akersgata 8|100px|bottom  Forretningsgård (ark. Egil Haanshus) i åtte etasjer oppført 1938. Armert betong med pusset fasade. Typisk 1930-tallsfunkis. Restauranten og jazzklubben Metropol holdt til her til 1965. Senere var det homseklubb i bygget (nedlagt 1990). 11  Akersgata 11|100px|bottom  En gård som stod her på 1600-tallet, brant i 1686. På 1700-tallet lå byens postkontor her. Bygningen ble revet i 1906, og Pleymgården (ark. Henry Bucher), en forretningsgård i tre etasjer, ble oppført for Gotfried Peter Pleym. 13  Akersgata 13|100px|bottom  På denne adressen stod i sin tid et hus fra 1700-tallet som ble revet i 1850-årene. Det tilhørte Christiania Gamle Fattighus, som fikk oppført et nytt bygg samme sted i 1856 og drev det til 1927. I nr. 15 var en gård i umurt bindingsverk rundt 1900 og 1940. Dagens bygning i nr. 13 og 15 ble tegnet av F.S. Platou og oppført i 1983 for Den norske Industribank. Det er en forretningsgård med fasade i rød tegl. 16  Akersgata 16|100px|bottom  Blaauwgården (ark. Ekman & Smith) oppført 1895 for kjøpmann Blaauw. Det har gjennom årene typisk vært kafelokaler i gateetasjen og kjelleren, og kontorer og hotellvirksomhet oppover i etasjene. I 1951 ble gården påbygget en etasje og fikk flatt tak. Ved samme anledning ble fasaden sterkt forenklet. Den ble pusset og hvitmalt i 2007, og i 2018 ble fasaden delvis rekonstruert og fikk gul tegl. 17  Akersgata 17|100px|bottom  På hjørnet ved Tollbugata lå en gård der urmaker Fr. Aug. hadde forretning i en årrekke. Denne er revet til fordel for en stor forretningsgård (ark. F.S. Platou, 1939) med adresse Tollbugata 32 som også dekker området for tidligere Tollbugata 36 og 38. 18  Akersgata 18|100px|bottom  Forretningsgården Athenæum (ark. Due & Steckmest) oppført 1871–72 20  Akersgata 20|100px|bottom  
Skreddergården (ark. Christian Reuter) oppført 1894 for skreddermester Carl Hansen 21  Akersgata 21|100px|bottom  Der nåværende nr. 21 står, stod tidligere to lave bygninger i nr. 21 og 23. Nr. 21 var i utmurt bindingsverk og inneholdt et møbellager, mens det var avholdskafé og fabrikk for reiseeeffekter i nr. 23. Det var også en verkstedsbygning i bakgården. Disse ble revet, og Astoria hotell (ark. Michalsen & Michalsen) ble oppført 1928–30. Tildelt Houens fonds diplom 1930. Nå kontorbygg for Stortinget.

 Karl Johan til Ring 1 
NrBildeBeskrivelse 26  Akersgata 26|100px|bottom  Hoffskredder Reiersens gård, hjørnegård ved Karl Johans gate. Opprinnelig oppført 1850 med tre etasjer. Om- og påbygget til fire etasjer ved Paul Due i 1875. Nyrenessanse. Opprinnelig hovedsakelig en boliggård, og det har også vært hotell her. I dag en utpreget forretningsgård, inkludert butikkutsalg. 28  Akersgata 28|100px|bottom  Her var rundt 1900 en bondehandelsgård i utmurt bindingsverk. I den hadde musikkhandleren Ole Olsen (ikke å forveksle med komponisten Ole Olsen) sin butikk, og ellers hadde han en musikkinstrumentfabrikk og spilte kontrabass i Nationaltheatrets orkester, blant mange aktiviteter. Gården var i en årrekke også billettsentral for konserter. Nåværende gård er fra 1960-årene. Murbygg i fem etasjer. Forretningslokaler i gateetasjen, for øvrig kontorlokaler i tilknytning til Eger-kjøpesenteret ved Egertorget. 30  Akersgata 30|100px|bottom  Her stod tidligere en bondehandelsgård i to etasjer i dels mur, dels utmurt bindingsverk (mot bakgården). Gården var i en årrekke eid av kjøpmann Hoxmark, som drev kolonial og utsalg for vin og brennevin. Senere var det vinmonopolutsalg her. Revet 1962, da en ny forretningsgård (ark. Harald Ramm Østgaard) med Magasin du Nord ble oppført, også i to etasjer. Dagens gård er fra 2007. 32  Akersgata 32|100px|bottom  Gården på hjørnet ved Grensen har også adresse Grensen 15. Rundt 1900 var dette to forskjellige gårder. Den i Akersgata 32 var i utmurt bindingsverk og hadde en bakbygning i tre. Hjørnegården ved Grensen var en murbygning i tre etasjer i nyrenessanse. Ny forretningsgård (ark. Eindride Slaatto) i åtte etasjer ble oppført på disse tomtene i 1932. Butikklokaler i to nederste etasjer, for øvrig kontorer. Funkis. Listeført. 34  Akersgata 34|100px|bottom  Forretningsgård (ark. Jørgen Berner) oppført 1931. Inneholdt opprinnelig trykkeri og kontorer for Tidens Tegn, oppført i tilknytning til eldre bygg på indre del av tomten. Etter krigen overtatt av VG, som flyttet over til nr. 55 i 1994. 35  Akersgata 35|100px|bottom  På hjørnet ved Karl Johans gate vis-à-vis Stortinget stod tidligere en murgård i tre etasjer der Henrik Ibsen bodde en periode fra 1857, og Henriette Schønberg Erken bodde her i oppveksten. Rundt 1880 var gården eid av advokat og stortingspresident Daniel Kildahl, som også bodde her. I årene rundt 1900 holdt Günthers konditori, en institusjon i byens sosiale liv, til her. Etter at en annen konditor, Fr. Hahn, døde i 1938, ble gården solgt til Forsikrings-Aktieselskapet Norden, men serveringsvirksomheten fortsatte til gården ble revet mot slutten av 1950-årene.

Nåværende forretningsgård, Norden-huset (ark. Henrik Nissen d.y. og Gunnar Brynning, Jørgensen og Mauritz-Hansen), ble oppført 1958–1960. Fem etasjer med butikkutsalg i gateetasjen. Listeført. 36  Akersgata 36|100px|bottom  Her stod i sin tid Dagbladet-gården i 2 1/2 etasje (se bilde i høyremargen). Den ble erstattet med en åtte etasjers forretningsgård som ble revet i 2010-årene og avløst av en ny forretningsgård med 7–8 etasjer. 38  Akersgata 38|100px|bottom  Centralteatret, i et bygg tegnet av Herman Backer og oppført i 1890, ombygget til teater 1897 ved Henrik Bull. Fasade endret til funkis ved Jens Dunker i 1934. Listeført. 39  Akersgata 39|100px|bottom  Her lå tidligere Hotel Ringerike i en murgård i 2 1/2 etasjer som ble revet rundt 1920. Navnet «Svinesund» forekom (og forekommer) også og henspiller på at dette skal være den trangeste delen av gaten. Den såkalte Svinesundgården (ark. Einar Engelstad) ble oppført i 1920 og er en forretningsgård (mur) i nybarokk. Seks etasjer med markant midtparti (tempelfront, skjønt det er en langside). Gården har hatt forskjellig innhold over tid, blant annet en teatersal for kabareten Tabarin. Butikkutsalg i gateetasjen. Vernet etter Plan- og bygningsloven. 40  Akersgata 40|100px|bottom  Gamle regjeringsbygning eller G-blokken, opprinnelig tegnet av Stener Lenschow, men tegnet om av Henrik Bull, som var utførende arkitekt. Oppført 1901–04 og tildelt Houens fonds diplom 1904. Tatt i bruk av Finansdepartementet 1906. Opprinnelig tenkt som den ene fløyen i et H-formet bygg. Hadde tidligere nr. 42, idet nr. 40 ble brukt for Tinghuset (Høyesteretts hus), som nå har adresse Høyesteretts plass 1. 42  Akersgata 42|100px|bottom  Høyblokken i Regjeringskvartalet (ark. Erling Viksjø), ferdigstilt 1958 43  Akersgata 43|100px|bottom  Strykejernbygg oppført ca. 1870 (eller muligens like før) på hjørnet ved Lille Grensen for handelsborger T. Drolsum. Forretningsbygg i fem etasjer (opprinnelig fire) der fasaden er blitt endret til funkis. Gården har hatt varierende innhold opp gjennom årene. Det har vært restaurant i gården, og avisen Norske Intelligenz-Seddeler holdt til der noen år før den ble solgt til Tidens Tegn. Butikker i gateetasjen. Listeført. 44  Akersgata 44|100px|bottom  Her stod Y-blokken i Regjeringskvartalet fra 1969 til den ble revet i 2019–20. Før det hadde nummeret vært brukt for det gamle Rikshospitalet, med det komplekset som etterhvert ble kalt Empirekvartalet. Bygningene der er revet, og Militærhospitalet er flyttet til Grev Wedels plass. 45  Akersgata 45|100px|bottom  Tidlig på 1800-tallet hadde dette området (mellom Grensen og Lille Grensen) småhus med svalganger, uthus og staller. Johan Jørgen Backe (1856–1918) etablerte seg her med en handelsgård i 1889. Firmaet ble drevet videre av enken. Den gamle Backegården ble revet i 1962 sammen med Lille Grensen 1 og Grensen 14, som firmaet hadde kjøpt opp. Dagens gård stod klar i 1964. Listeført. 47  Akersgata 47|100px|bottom  Citypassasjen (ark. Ekman & Smith), forretningspassasje mellom Akersgata og Pilestredet anlagt 1897. Listeført. Inntil 2025 var det bokhandel på begge sider av inngangen til passasjen. På sørsiden var Bok & Media, som så flyttet til  Storgata 3. På nordsiden er Halvbroren, en bokkafé i tilknytning til Cappelen Damms lokaler i nr. 49. 49  Akersgata 49|100px|bottom  Her holdt Ørebladet til før det ble overtatt av Tidens Tegn i 1924. Etterhvert overtok Dagbladet gården, og den gamle gården ble revet i 1965. Ny gård (ark. Thorleif Jensen, Ole Bue og Eiler Prytz) stod oppført og ble tatt i bruk i 1967. Dagbladet flyttet ut i 2008, og i 2009 flyttet Cappelen Damm inn. De har også bokkafé (bokhandelen Halvbroren og kafeen Elling) i nabolokalene i nr. 47. 51  Akersgata 51|100px|bottom  Forretningsgård oppført for Aftenposten 1964. Da avisen flyttet ut i 2003, ble gården ombygget og rehabilitert, med gjenåpning i 2007. 55  Akersgata 55|100px|bottom  Kvartalet mellom Akersgata, Apotekergata, Pilestredet og Teatergata gikk til slutten av 1900-tallet under betegnelsen Dittenkomplekset. Gården ved Akersgata like nord for Apotekergata har på kart fra 1800-tallet adresse Akersgata 55 eller Apotekergata 1. Her stod en gård som hoffapoteker Hans Selchier von Ditten overtok i 1857, og der han åpnet RIkshospitalets apotek 1. januar 1858. I 1892 flyttet apoteket til St. Olavs plass 2, og bygget ble brukt til andre formål før det ble revet 1. juli 1904.

En stor kommunal kontorblokk ble oppført i Akersgata 55 i 1905, en murbygning i fire etasjer. Her skulle det i 1944 være fremmøtested for nasjonal arbeidsinnsats, der norsk ungdom kunne bli utkalt til tysk krigstjeneste. Dagen før, den 18. mai, var det en aksjon der sprengladninger ble plassert i bygget og de ansatte ble varslet, slik at de kom seg ut før eksplosjonen ødela bygget innvendig. Etter krigen ble bygget satt i stand igjen for så å bli revet i 1993.

Forretningsgården VG-huset (ark. Lund & Slaatto) ble oppført 1994 og tildelt Houens fonds diplom 2000. Også Aftenposten har holdt til her siden 2014. Utenfor i Akersgata er et par bronseskulpturer: «Avisleseren» av Merete Nilsen Bua og en portrettstatue av Einar «Tinius» Nagell-Erichsen utført av Per Ung. Ung har også laget en roterende skulptur som står inne i vestibylen.

 Ring 1 til Sankt Olav 
NrBildeBeskrivelse 60  Akersgata 60|100px|bottom  Trefoldighetskirken, opprinnelig tegnet av Alexis de Chateauneuf og oppført 1850–58 med Wilhelm von Hanno som utførende arkitekt. 64 og 68  Akersgata 64 og 68|100px|bottom  Kvartalet nordover fra Trefoldighetskirken dekket i sin tid nr. 68, 70, 72 og 74. Alle bygningene sør for Betelkirken i nr. 74 ble revet i 1963 for å gi plass til Postsparebankens nye hovedkvarter, som fikk nr. 68. (I dag brukes også nr. 64 rundt hjørnet i sør.) Bygget ble påbygget og ominnredet i 2005–2009 ved MAP arkitekter. Bygget har hatt varierende innhold. I dag holder Arbeids- og inkluderingsdepartementet samt Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon til i lokalene. 65  Akersgata 65|100px|bottom  Maltheby, murgård i tre etasjer  (ark. Johan Henrik Nebelong) oppført 1843–44 av og for byggmester Nestor Malthe. Opprinnelig byens største privateide gård, med et forseggjort inngangsparti inntil 1860-årene. I sin tid regnet som en av byens fineste leiegårder. Arkitekten var blant leieboerne i 1840-årene, og blant andre tidlige beboere var Henrik Ibsen og Camilla Collett. Omfatter også Teatergata 1. Vernet etter Plan- og bygningsloven. 65B  Akersgata 65B|100px|bottom  Leiegård (ark. Nestor Thomassen) i fire etasjer oppført 1873 for malermester C. Dahl. Enkel nyrenessanse med pilastre i midtpartiet. Pusset fasade. Vernet etter Plan- og bygningsloven. 67  Akersgata 67|100px|bottom  Thaulandgården (ark. Anselm Liljeström), hjørnegård ved Keysers gate oppført 1870. Tre etasjer i pusset tegl, brukket hjørne. Vernet etter Plan- og bygningsloven. 72  Akersgata 72|100px|bottom  I nr. 72 stod tidligere Akersgatens Misjonshus, et forsamlingshus i nygotisk stil oppført for Christiania Missionsforening og innviet i 1867. Her ble det holdt misjonsmøter, konserter, foredrag og basarer. Oslos svenske menighet holdt til her før Margaretakyrkan stod klar i 1925, og også Oslos tyske menighet, Evangelische Gemeinde deutscher Sprache, nå basert i Eilert Sundts gate 37, har hatt tilhold her. Bygget ble revet i 1963, og i dets sted står den store gården i nr. 68 som ble oppført for Postsparebanken i 1969. 73  Akersgata 73|100px|bottom  I nr. 73A stod i sin et et bygg som ble oppført i 1868–69 for Oslo katedralskole. Da katedralskolen fikk nytt bygg i Ullevålsveien i 1902, ble det gamle bygget overtatt av Hammersborg skole, og etter dens nedleggelse ble bygningen blant annet brukt til Forsøksgymnaset. Bygget ble revet i 1976 etter protester. Dagens bygg er en del av Frelsesarmeens hovedkvarter, oppført 1979, som har hovedinngang fra Kommandør T.I. Øgrims plass 4. 73B  Akersgata 73B|100px|bottom  Trehus i to etasjer (samt loftsetasje) oppført rundt 1840. Valmtak og liggende panel. Senempire. Huset skiller seg i utseende ut fra all annen bebyggelse i gaten. Her holdt et vognmannsfirma til i en årrekke. 73A er vernet etter Plan- og bygningslloven, mens bakgårdsbygningene 73C–D og 73E er listeført. 74  Akersgata 74|100px|bottom  Adventkirken Betel

 Bilder 

 Referanser 
Akershus eiendom: Akerrrsgata 28

Geir Tandberg Steigan: Akersgaten 7-9 (Arkitekturhsitorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Pleymgården, Akersgaten 11 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitekter: Ekman & Smith (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Hoffskredder Reiersens gård, Akersgaten 26 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Maltheby, Akersgaten 65/Teatergaten 1 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Akersgaten 65b (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Finansdepartementet, Akersgaten 42 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Thaulandgården, Akersgaten 67 (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Akersgaten 73b (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Carl Christian August Michalsen (1869-1940) (Arkitekturhistorie.no)
Geir Tandberg Steigan: Arkitekter: Ekman & Smith (Arkitekturhistorie.no)

Oslo byleksikon: Akersgata
Oslo byleksikon: Dittenkomplekset
Oslo byleksikon: Maltheby
Oslo byleksikon: Akersgatens Misjonshus
Oslo byleksikon: Rikshospitalets apotek

Avbildet i Digitalt museum.
Avbildet i Digitalt museum.

Oslo gårdkalender, s. 8.
Oslo gårdkalender, s. 9.
Oslo gårdkalender, s. 315

Christiania Opmaalingsvesen: Kart over Christiania 1896, kartblad 5 (Oslo byarkiv)
Kristiania Opmaalingsvesen: Kart over Kristiania 1900, kartblad 5 (Oslo byarkiv)
Oslo oppmålingsvesen: Kart over Oslo 1940, kartblad 5 (Oslo byarkiv)

Akersgata i Lokalhistoriewiki
Akersgatens Misjonshus i Lokalhistoriewiki

Moxon (2013), s. 284.
Moxon (2013), s. 288.

Møller (1967), s. 127ff.
Møller (1967), s. 129.
Møller (1967), s. 218f.
Møller (1967), s. 218f.
Møller (1967), s. 219f.
Møller (1967), s. 257.

Nielson (1982), s. 25–26.
Nielson (1982), s. 26–29.
Nielson (1982), s. 29.
Nielson (1982), s. 32.
Nielson (1982), s. 36.

Bok & Media flytter fra Akersgata etter 127 år (Normisjon, 31. januar 2025)

Jf. bilde i Digitalt museum.

Metropol Jazz Center  (Popsenteret: Museum for populærmusikk)

Promenaden om Akersgata 28

Aktuelt: Dokumenterar det skeive utelivet for første gang (Universitetet i Bergen)

Tapt Oslo: Blaauwgården Blaauwgården, forretningsgård 

Stortingets byggeskandale: Her pusset de også opp – for under halve prisen (VG, 28. februar 2018)

 Litteratur 
 Oslo byleksikon: Akersgata





 Eksterne lenker 


Kategori:Veier i Oslo sentrum
Kategori:Veier i bydel St. Hanshaugen
Kategori:Veier på Hammersborg
Kategori:Veier i Kvadraturen (Oslo)