Hohenzollern-Sigmaringen

Hohenzollern-Sigmaringen er den schwabiske linjen av huset Hohenzollern, som har forblitt katolsk. Hohenzollernslekten delte seg i begynnelsen av det 13. århundre i en schwabisk og en frankisk linje, hvorav den siste senere kom til å herske over Brandenburg og Preussen.

I 1576 delte den schwabiske linje seg videre i linjene Hohenzollern-Hechingen og Hohenzollern-Sigmaringen. Linjen Hechingen døde ut i 1869, mens linjen Hohenzollern-Sigmaringen fremdeles eksisterer. Stamslottet Sigmaringen troner over byen av samme navn.

Fyrstedømmet Hohenzollern-Sigmaringen (i dag i Baden-Württemberg) ble 1849 innlemmet i Preussen, men familien Hohenzollern-Sigmaringen fortsatte å spille en betydningsfull rolle. Slekten ervervet den rumenske tronen, som den hadde mellom 1866 og 1946.

Grever av Hohenzollern-Sigmaringen, 1576-1623
Karl II. (1576–1606)
Johann (1606–1623)

Fyrster av Hohenzollern-Sigmaringen, 1623-1849
Johann (1623–1638)
Meinrad I. (1638–1681)
Maximilian (1681–1689)
Meinrad II. (1689–1715)
Joseph Franz Ernst (1715–1769)
Karl Friedrich (1769–1785)
Anton (1785–1831)
Karl (1831–1848)
Karl Anton (1848–1849) (far til kong Carol I.)

Fyrster av huset Hohenzollern-Sigmaringen og Hohenzollern etter anneksjonen av Hohenzollern-Sigmaringen
Karl Anton (1849–1885) (ble fyrste av Hohenzollern etter den siste fyrsten av Hohenzollern-Hechingens død i 1869)
Leopold (1835–1905)
Wilhelm (1905–1927)
Friedrich (1927–1965)
Friedrich Wilhelm (1965–)

Kategori:Tysklands historie
Kategori:Fyrstehus
Kategori:Sigmaringen
Kategori:Slott i Baden-Württemberg
Kategori:Tidligere fyrstedømmer
Kategori:Stater og territorier etablert i 1576
Kategori:Stater og territorier opphørt i 1850