Toppserien i fotball for kvinner

For den pågående sesongen, se: Toppserien .

Toppserien i fotball for kvinner er den øverste divisjonen i norsk fotball for kvinner. Navnet «Toppserien» ble tatt i bruk offisielt foran 1996-sesongen. Siden den fikk offisiell status i 1987, het serien «1. divisjon fotball for kvinner» fram til 1995 og «Toppserien» fra 1996. I en liten periode het også Toppserien «Polygramserien» etter hovedsponsoren.

Serien besto av 10 lag fra 1987 til 2006, og 12 lag fra 2007 til 2019. Før 2020-sesongen ble det bestemt en ny seriestruktur som innebar å gå ned til 10 lag og innføre sluttspill. Før man fra 2026 gikk tilbake til å ha 12 lag.Toppserien utvides til 12 lag

UEFA-ranking (2025/26)
UEFA-rangering foran 2025/26-sesongen.https://www.uefa.com/nationalassociations/uefarankings/womenscountry/#/yr/2023
 # Liga Poeng6  Campeonato Nacional 33 6667  Eredivisie 23 5008  Toppserien 22 5009  Damallsvenskan 18 83110  Super League 16 000

Historie
Det ble arrangert flere kretsserier for kvinnelag mellom 1977 og 1979. Ingen av serievinnerne møtte hverandre, og slik sett var alle seriene autonome. I 1980 ble inndelingen slik at de beste lagene spilte i to regionale serier, mens det var en divisjon under, inndelt kretsvis. Først i 1982 ble det spilt en uoffisiell finale mellom vinnerne av de to regionale ligaene, Asker og Troll. Asker vant 3-0. I 1983 var det finale mellom Setskog og Trondheims-Ørn. Trondheims-Ørn vant 2-1. 

Fra 1984 ble de regionale seriene utvidet fra to til tre serier; på Vestlandet, Østlandet og Trøndelag. Vinnerne av de tre seriene møttes i en egen runde der de spilte en kamp mot hverandre. Dette gjentok seg i 1985, og i 1986 ble også Nord-Norge inkludert. Dette ble imidlertid siste gang det ble arrangert regionale serier, da det i 1987 ble innført landsomfattende kvinnefotball.

Fra 1. divisjon til Toppserien
Fra 1987 til 1995 het den øverste divisjonen for kvinner 1. divisjon. Lagene som spilte i den første sesongen, ble valgt ut etter resultatet i fjorårets regionalbaserte serie og besto av ti lag. Utvelgelsen var sterkt østlandsdominert: De fem beste lagene fra Østlandet kom med, sammen med de to beste fra Vestlandet, de to beste fra Trøndelag og det beste fra Nord-Norge. Resultatet av det ble at den første serien besto av Sprint-Jeløy, Asker, Bøler, BUL og Setskog fra Østlandet, Klepp og Sandviken fra Vestlandet, Troll og Trondheims-Ørn fra Trøndelag og Grand Bodø fra Nordland. Akkurat som for herrer ga serien tre poeng for seier, ett for uavgjort og null for tap.

Klepp vant den første sesongen, som ble spilt etter de noe spesielle reglene at alle kamper skulle ha en vinner, og uavgjortkamper gikk til straffesparkkonkurranse. Vinneren av straffesparkkonkurransen fikk et bonuspoeng og fikk dermed to poeng. Dette systemet fikk betydning for bronsemedaljen, som gikk til Asker på bekostning av Sandviken, som med moderne telling hadde kommet likt med Asker og hadde bedre målforskjell.

I de påfølgende sesongene fram til og med 1993 dominerte Asker og Sprint/Jeløy. De to lagene hadde allerede vunnet cupen gjentatte ganger, og de var blant favorittene. Asker vant serien fire ganger og Sprint/Jeløy to.

I 1994 tok Trondheims-Ørn over hegemoniet, og beholdt det i en lang periode som mangler sidestykke i norsk kvinnefotball. Ørn vant serien fire år på rad, og de dominerte også cupen. I 1996 skiftet ligaen navn til Toppserien,NFFs offisielle navn på serien var Toppserien allerede i 1996 (se f.eks. NFFs årbøker), men det tok noen år før alle aviser og medier tok i bruk dette navnet. Derfor ble serien av mange feilaktig kalt «Eliteserien for kvinner» i en overgangsperiode. samtidig som 2. divisjon ble til 1. divisjon etc. I 1998 het serien også «Polygramserien» etter hovedsponsoren.

Trondheims-Ørn og Asker vant to ganger hver i de fire neste sesongene. Askers første seier i Toppserien, i 1998, var spesielt imponerende; laget ga ikke fra seg et eneste poeng i hele sesongen.

Trondheims-Ørn (fra 2020 Rosenborg) vant sin foreløpig sjuende og siste tittel i 2003. Mellom 2004 og 2011 dominerte Røa med fem av åtte mulige titler, sterkest utfordret først av Kolbotn og deretter Stabæk, som hadde tatt over lisensen og spillerstallen til Asker. LSK Kvinner, etterfølgerne til Setskog/Høland og Team Strømmen, tok deretter over på 2010-tallet med sju titler, inkludert seks strake fra 2014 til 2019 og en tangering av Røas poengrekord i 2018.

Den nest øverste divisjonen ble redusert fra seks avdelinger til en avdeling med ti lag fra og med 2001. Mellom 2007 og 2019 spilte 12 lag i Toppserien for kvinner. De 12 lagene ble kvalifisert til spill i Toppserien i 2007 på bakgrunn av resultater i 2006 etter følgende modell:
 Nummer 1-8 i Toppserien
 Nummer 1 og 2 i 1. divisjon (Asker og Kattem)
 Kvalifisering mellom nummer 10 i Toppserien og nummer 3 i 1. divisjon (Liungen og Grand Bodø).
 Kvalifisering mellom nummer 9 i Toppserien og nummer 4 i 1. divisjon (Klepp og  Manglerud Star).

I 2008 innførte NFF Jenteløftet, det vil si en satsing på kvinnefotball som blant annet gikk ut på at lagene ville få litt mer penger, og med færre begrensninger, og at Norges Fotballforbund betalte reisen mellom kampene. Jenteløftet ble senere erstattet av «Klubben som sjef» i 2012, der det ble lagt mer vekt på klubbenes innsats.Ny strategi for kvinnefotballen  – fotball.no, 7. mars 2012, hentet 13. april 2012

Serien ble igjen kuttet ned til ti lag fra 2020; de ni øverste lagene fikk sikker plass, lag nr. 10 spilte om siste plass mot vinneren fra 1. divisjon 2019. En ny sluttspillmodell med i alt mellom 26 og 28 kamper i en sesong er vedtatt men på grunn av koronaviruspandemien ble den umulig å gjennomføre både i 2020 og 2021.

Samarbeid med herreklubber
 KvinnerRegnes fra 1987  MennRegnes fra 1948 Toppserielag  Periode  Periode  Eliteserielag   1987–2008  1951–1959     1989  1976     1994–1996  1981 ikke inkludert     1994  1957–1958, 1974–1978, 1980, 1982, 1984–1993, 1995–2006, 2008–      2009– 1995–2004, 2006–2012, 2014–   2010–Som LSK Kvinner 1952–1961, 1975–2019, 2021 -    2012–  1948–1952, 1954–1957, 1959–1968, 1973–1975, 1977–1990, 1994–1996, 1998–2000, 2002– 2023    2018–  1948–1953, 1960–1969, 1971–1973, 1978, 1980–1981, 1991–1993, 1997, 2001–2009     2020– ikke inkludert  1960–1962, 1967–1977, 1979–  
Enda det stort sett tilhører unntakene, har det skjedd at en klubb har vært i toppen for både kvinner og menn i fotball. Det første tilfelle av dette er Asker Fotball og Asker Fotball Kvinner. Deretter var det Vard, Haugar og Molde. Av disse er det bare Molde som har vært etablert i Tippeligaen over lengre tid. 

I tillegg til disse lagene har også Viking og Fyllingen hatt et lag i den øverste avdelingen for begge kjønn, da i den tredelte (og firedelte) serien fra 1984 til 1986. 

I 2009 satset Stabæk på Toppserien etter at de året før hadde skaffet seg plassen til Asker og flesteparten av spillerne deres. (Stabæk rykket dermed ikke opp til den øverste divisjonen.) Ettersom Moldes herrelag rykket ned og damelaget opp samtidig, var Stabæk den første klubben som hadde to lag i den øverste divisjonen samtidig. I 2010 skiftet Team Strømmen til LSK Kvinner og ble et samarbeidslag med Lillestrøm Sportsklubb. Per april 2012 er imidlertid de to ikke samme klubb, samarbeidsavtale går ut etter sesongen 2024, Årsmøte i Lillestrøm Sportsklubb vedtok i 2022 å ikke inlemme  inn i klubben, de vil satse på egent kvinnelag i 2. divisjon på 2024. I 2012 spiller også Vålerenga Fotball Damer i den øverste divisjonen for kvinner.

I 1. divisjon for kvinner har også Kongsvinger og Sarpsborg 08 vært represent. Det er i senere tid vært snakk om rekorder i forhold til hvem som er først for begge kjønn. Rekordlisten ser slik ut:

 Lag  Rekord Asker  Første lag som har vært i den øverste divisjonen for begge kjønn (1987) Molde  Første lag som har vært i den øverste divisjonen for begge kjønn der herrelaget er etablert i Tippeligaen (1994) Stabæk  Første lag som har hatt et lag i den øverste divisjonen for begge kjønn samtidig, og der laget er etablert (2009) Stabæk  Første lag som har vunnet serien for begge kjønn (2010) Stabæk  Første lag som har vunnet cupen for begge kjønn (2011) Vålerenga  Første lag som har hatt et lag i den øverste divisjonen for begge kjønn samtidig der begge lag har rykket opp til den øverste divisjonen gjennom sportslig innsats (2012)

Medaljevinnere og toppscorere siden 1984
 År Gull Sølv Bronse Toppscorer Mål 1984  Sprint/Jeløy  Trondheims-Ørn  Nymark IL  (Ikke felles serie)  - 1985  Nymark IL  Asker  Trondheims-Ørn  (Ikke felles serie)  - 1986  Sprint/Jeløy  Troll  Klepp og Grand Bodø  (Ikke felles serie)  - 1987  Klepp  Sprint/Jeløy  Asker  Lisbeth Bakken, Sprint-Jeløy  14 1988  Asker  Klepp  Trondheims-Ørn  Linda Medalen, Asker  22 1989  Asker  Sprint/Jeløy  Klepp  Gunn Nyborg, Asker  19 1990  Sprint/Jeløy  Asker  Klepp Petra Bartelmann, Asker  23 1991  Asker  Sprint/Jeløy  Sandviken  Linda Medalen, Asker  29 1992  Asker  Setskog/Høland  Sprint/Jeløy Petra Bartelmann, Asker  22 1993  Sprint/Jeløy  Trondheims-Ørn  Asker Randi Leinan, Trondheims-Ørn  26 1994  Trondheims-Ørn  Asker  Sprint/Jeløy  Kristin Sandberg, Asker  24 1995  Trondheims-Ørn  Setskog/Høland  Sandviken Randi Leinan, Trondheims-Ørn  31 1996  Trondheims-Ørn  Sandviken  Asker Randi Leinan, Trondheims-Ørn  27 1997  Trondheims-Ørn  Asker  Klepp Ragnhild Gulbrandsen, Trondheims-Ørn  24 1998  Asker  Trondheims-Ørn  Athene Moss  Marianne Pettersen, Asker  36 1999  Asker  Trondheims-Ørn  Klepp  Kjersti Thun, Asker  23 2000  Trondheims-Ørn  Asker  Kolbotn  Kjersti Thun, AskerRagnhild Gulbrandsen, Trondheims-Ørn  24 2001  Trondheims-Ørn  Kolbotn  Arna-Bjørnar  Ragnhild Gulbrandsen, Trondheims-Ørn  31 2002  Kolbotn  Asker  Trondheims-Ørn  Marianne Pettersen, Asker  22 2003  Trondheims-Ørn  Kolbotn  Asker  Marianne Pettersen, AskerSolveig Gulbrandsen, Kolbotn Bente Musland, Arna-Bjørnar  15 2004  Røa   Trondheims-Ørn  Fløya Kristy Moore, Fløya  20 2005  Kolbotn  Team Strømmen  Fløya Tone Heimlund, Fløya  18 2006  Kolbotn  Trondheims-Ørn  Røa Elise Thorsnes, Arna-BjørnarTonje Hansen, Kolbotn  19 2007  Røa    Kolbotn  Asker  Melissa Wiik, Asker  22 2008  Røa    Team Strømmen  Asker   Kristy Moore, Fløya   22 2009  Røa   Stabæk  Kolbotn Lene Mykjåland, Røa 20 2010  Stabæk  Røa   Kolbotn Lise Klaveness, Stabæk 21 2011  Røa  Stabæk  Kolbotn Elise Thorsnes, Røa 27 2012  LSK Kvinner  Stabæk  Arna-Bjørnar Isabell Herlovsen, LSK Kvinner 25 2013  Stabæk  LSK Kvinner  Arna-Bjørnar  Elise Thorsnes, Stabæk 19 2014  LSK Kvinner  Stabæk  Arna-Bjørnar  Debinha, Avaldsnes 202015LSK KvinnerAvaldsnesRøaIsabell Herlovsen, LSK Kvinner192016LSK KvinnerAvaldsnesStabækIsabell Herlovsen, LSK Kvinner302017LSK KvinnerAvaldsnesStabækGuro Reiten, LSK Kvinner182018LSK KvinnerKleppArna-BjørnarGuro Reiten, LSK Kvinner212019LSK KvinnerVålerengaKleppKennya Cordner, Sandviken172020Njoya Nkout, 102021Emilie Haavi, LSK Kvinner132022Elise Thorsnes, 192023 Anna Aahjem, Olaug Tvedten, 132024 Anna Aahjem, 182025 Olaug Tvedten, 19

 Lag med flest seriemesterskap 
Inkludert sesongene 1984-2025.
AntallLag 7  Rosenborg, LSK Kvinner 6  Asker 5  Røa 4  Sprint/Jeløy 3  Kolbotn, Vålerenga 2  Stabæk, Brann 1  Nymark, Klepp, Sandviken

 Lag med flest seriemedaljer 
Inkludert sesongene 1984–2025 (det regnes delt bronse for 1986).
AntallLag 21  Rosenborg16 medaljer under navnet Trondheims-Ørn 18  Asker 13  LSK KvinnerTo medaljer under navnet Setskog/Høland og to under navnet Team Strømmen 10  Athene MossNi av medaljene under navnet Sprint/Jeløy, Kolbotn 9   Klepp 8   Røa, Stabæk 7  Fire av medaljene under navnet Sandviken 5  Arna-Bjørnar, Vålerenga 4  Avaldsnes,  2  Nymark, Fløya 1  Troll, Grand-Bodø

Navneendringer
Denne tabellen viser først klubber som har skiftet navn, det vil si der kvinnelaget enten bare har skiftet navn eller gått ut av den tidligere klubben og dannet en ny. Dette inkluderer lag der kvinnelaget forsvinner, men klubben fortsetter med annet. I den andre delen viser tabellen lag som har tatt over plassen til andre lag gjennom avtale. Det tar ikke hensyn til lag som rykker opp som resultat av at lag trekker seg, men avtaler der en klubb tar over en annen klubbs plass og som oftest spillere. Den siste delen tar med lag som aldri har vært i den øverste divisjonen, men som likevel har vært med i kvinnefotball i en lang stund.

 Nåværende navn  Tidligere navn  Opprinnelig navn Amazon Grimstad (1999-)   Jerv (198?-1999) Amazon (1970-??)  Arna-Bjørnar (2001-)  Bjørnar Idrettslag(??-2001)Arna Turn og Idrettslag (-2001)  ÅdnamarkaArna Turn og Idrettslag Rapid Athene  Athene Moss (1997-2001)Topplaget ble nedlagt, men Athene Moss fortsatte på J16-nivå og nedover  Sprint/Jeløy (-1997) AaFK Fortuna (2020-)  Fortuna Ålesund (1991-2019)  Guard (nedlagt)Nedlagt på elitenivå. Spiller fortsatt for junior   Nittedal  Gjelleråsen (nedlagt)Nanset startet opp igjen kvinnelaget fra 2011.   Fotballklubben Larvik (1997-2010)  HalsenNanset Grei Kvinner Elite  Linderud-Grei  Linderud ILSF Grei LSK Kvinner (2010-)  Team Strømmen (2002-2009) Setskog-Høland (1989-2001)  Setskog (-1989)Høland (-1989) Rosenborg BK Kvinner (2020-)  Trondheims-Ørn (1972-2019)  Urædd/Pors (2019-)  Urædd (2008-2018) og  Pors Grenland (2011-) gikk sammen  Bamble (2003?-2007) og StathelleLag som har tatt over plassen, men ikke klubben. Ny klubb  Mellomstadium  Tidligere klubb Fortuna Ålesund  SIF/Fortuna  Spjelkavik Stabæk    AskerLag som ikke har spilt i Toppserien Nåværende navn  Tidligere navn  Opprinnelig navn Raufoss (2010-)  Gjøvik Fotballklubb (2005-2009)Gjøvik/Reinsvoll (2002-2004)Gjøvik Fotballklubb (1996-2002)  Raufoss/Vind 

Lag i kursiv har ikke spilt i den øverste divisjonen, men tas med for å se på tendensen.
Lag i fet skrift er navnet laget brukte i den øverste divisjonen

Fortuna Ålesund og Stabæk tok imidlertid ikke over respektive Spjelkavik eller Asker, og dermed regnes de som separate enheter blant annet i maratontabellen.

Troll ble til Rindals-Troll, og gikk senere inn i Rindal FK og Rindal IL, som ikke har kvinnefotballavdeling. Kattem het en stund Kattem/Leinstrand.

Utbredelse
Geografisk har Toppserien blitt godt representert av 13 av 15  Norges fylker, de eneste fylkene som mangler er Østfold og Finnmark. Av fotballkretsene fra 2023 er bare Finnmark ikke representert. En geografisk inndeling av lagene etter fylke ser slik ut (inkludert 2023-sesongen, fotballkretser i parentes der disse skiller seg nevneverdig fra fylkene):

FylkeAntall lagLagene Akershus  7   (Oslo), ,  (Oslo),  (Oslo), , ,  (Oslo) Oslo  6  BUL var Oslo-basert i hele sin periode som topplag i 1. divisjon for kvinner., , , , ,  Trøndelag  5  , , , ,  Vestland  5   (Hordaland), /Brann (Hordaland),  (Hordaland),  (Sogn og Fjordane), Møre og Romsdal  4   (Sunnmøre),  (Nordmøre og Romsdal),  (Sunnmøre)Det finnes argumenter for at Spjelkavik og Fortuna regnes som samme lag, men det forelå ingen offisiell sammenslåing.,  (Trøndelag)Rindal kommune ble i 2019 innlemmet i Trøndelag fylke. Men da  spilte i toppserien var kommunen en del av Møre og Romsdal fylke. Rogaland  4  , , ,  Agder  2  ,   Buskerud  2  ,  Troms  2   (Troms),  (Hålogaland) Innlandet  1   Fart (Indre Østland krets) Nordland  1   Telemark  1   Vestfold  1  

Rekorder
 Flest ligatitler har Trondheims-Ørn og LSK Kvinner med 7. Nummer 3 er Asker med 6.
 Flest poeng i en sesong (10 lag, 1987-2006) har Asker med 54 poeng (maksimalt) i 1998. Trondheims-Ørn er på andre med 52 (i 2001).
 Flest poeng i en sesong (12 lag, fra 2007) er 61, oppnådd av Røa (2008) og LSK Kvinner (2018)
 Flest toppseriekamper på rad uten poengtap har LSK Kvinner med 28 fra 14. serierunde i 2017 til 19. serierunde i 2018.
 Flest serierunder på rad uten tap har Stabæk med 43, fra 13. juni 2009 og til og med 5. juni 2011.
 Største poengforskjell mellom 1 og 2 i Toppserien (10 lag) var det mellom Asker (1) og Trondheims-Ørn (2) i 1998-sesongen, da det skilte lagene 14 poeng.
 Største poengforskjell mellom 1 og 2 i Toppserien (12 lag) var det mellom Røa (1) og Team Strømmen (2) i 2008-sesongen, da det skilte lagene 15 poeng.
 Minste poengforskjell mellom 1 og 2 i Toppserien var det mellom Vålerenga (1) og Rosenborg (2) i 2020-sesongen, da de ble skilt på målforskjell (med sju måls forskjell i favør Vålerenga)
 Flest toppseriekamper på rad uten poeng har Fart med 27, 18. til 22. serierunde i 2008 og deretter hele 2012-sesongen.
 Flest toppseriekamper på rad fra sesongstart uten poeng har Fart fra 2012-sesongen med 22.
 Færrest poeng i en sesong har Fart fra 2012-sesongen med 0 poeng.
 Seriemester med færrest poeng er Vålerenga fra 2020-sesongen med 38 poeng, foran Rosenborg på målforskjell.
 Seriemester med færrest scorede mål er Røa fra 2004-sesongen og Vålerenga fra 2020-sesongen, begge med 39 mål.
 Beste debutant i den øverste divisjonen er Fotballklubben Donn og Avaldsnes Idrettslag, om man bare regner med lag som har rykket opp. Donn endte på 4.-plass i sin debutsesong i 1993, og Avaldsnes tok samme plassering i 2013.
 Nedrykkslag med flest poeng er, om vi ser bort fra Askers tvangsnedflytting, BUL, som rykket ned med 18 poeng i 1991 (på målforskjell, de hadde -5 i forhold til Trondheims-Ørn).
 Minste avstand mellom sikker plass og nedrykksplass var det mellom Klepp og Liungen i 2003. Klepp hadde to mål bedre målforskjell, men færre antall scorede mål og tap i begge innbyrdes oppgjør.
 Lengst uavbrutt i Toppserien har Rosenborg, LSK Kvinner og Klepp vært. Alle har vært i øverste divisjon siden oppstarten i 1987.
 Største seier i Toppserien er Trondheims-Ørns seier 13-0 over Grand Bodø den 10. oktober 1999 og Røas seier over Linderud-Grei den 16. april 2011, også den 13-0. Rett bak er Fløyas seier over Liungen den 14. mai 2005 og Røas seier over Fart den 26. april 2008. Begge endte 12-0. 
 Flest mål i en sesong (10 lag) har Trondheims-Ørn fra 2001-sesongen med 90 mål.
 Flest mål i en sesong (12 lag) har Røa fra 2008-sesongen med 90 mål.
 Færrest baklengsmål i en sesong (10 lag) har Trondheims-Ørn fra 2003-sesongen med -7.
 Færrest baklengsmål i en sesong (12 lag) har Stabæk fra 2010-sesongen med -8.
 Færrest baklengsmål på hjemmebane i en sesong har Stabæk fra 2010-sesongen med null baklengs.
 Flest kamper på rad uten baklengsmål, 7 kamper, Stabæk (13. - 19. runde 2013). Totalt 637 minutter. (6 kamper, har i kronologisk rekkefølge: Trondheims-Ørn (fra og med 6. til og med 11. serierunde 2001), Kolbotn (16. runde i 2001 til og med 3. runde i 2002), Røa (1. til og med 6. serierunde 2008) og Stabæk (2. til og med 7. serierunde 2011). Av disse har Stabæk flest minutter; 648 minutter uten baklengsmål. Trondheims-Ørn har 639, Røa har 605 og Kolbotn 593 minutter.)
 Flest hjemmekamper på rad uten baklengsmål, har Stabæk med femten kamper. Fra og med første serierunde 2010 til og med syvende serierunde 2011.
 Best målforskjell i en sesong (10 lag) har Trondheims-Ørn fra 2001-sesongen med +77.
 Best målforskjell i en sesong (12 lag) har Røa fra 2008-sesongen med +80.
 Dårligst målforskjell i en sesong har Fart fra 2012 med -99 (9-108)
 Færrest mål i en sesong har Kaupanger i 1999-sesongen med 5.
 Flest baklengsmål i en sesong har Fart fra 2012-sesongen med 108.
 Flest nedrykk har Grand Bodø med 7.
 Færrest mål i en serierunde er 6 mål, den 15. runden 2014. Fire av seks kamper endte med 1–0-seier.

Maratontabell

Tabellen tar med alle kampene fra 1987 til og med 2020. Administrative poengtrekk er ikke tatt med. 

 Lag K V U T + − P3 PPK3 Ses Nå Rosenborg  664  359  113  192  1621  938  1190  1,79  34  TS Lillestrøm  664  362  90  212  1543  1165  1176  1,77  34  TS Kolbotn 520  284  85  151  1213  713  937  1,80  26  TS Klepp 664  269  121  274  1165  1183  929  1,40  34  TS Asker 386  270  45  71  1236  448  855  2,22  21  3 Røa  412  223  74  115  905  544  743  1,80  19  1 Arna-Bjørnar  466  218  86  162  973  731  740  1,59  23  TS Sandviken  526  179  90  257  811  1087  627  1,19  27  TS Athene Moss  270  143  46  81  664  404  475  1,76  15  3 Stabæk  242  142  49  51  570  219  475  1,96  11  TSAvaldsnes 172  95  30  47  351  201  315  1,83  8  TSVålerenga 194  80  40  74  297  325  280  1,44  9  TS Fløya  232  69  32  131  345  548  239  1,03  12  1 Amazon Grimstad  216  61  34  121  263  425  217   1,00  10  1 Grand Bodø 214  33  29  152  235  655  128  0,60  11  2 Bøler  144  36  34  74  196  361  142  0,99  8  - Kattem  150  32   20  98  180  413  116  0,77  7  - Donn  76  30  10  36  114  163  100  1,32  4  - Medkila  150  24  21  105  135  416  93  0,62  7  1 BUL, Oslo  72  17  9  46  91  182  60  0,83  4  - Jardar  90  15  12  63  128  253  57  0,63  5  - Haugar  54  14  8  32  70  124  50   0,93  3  2 Skedsmo  54  14  7  33  81  176  49  0,91  3  3 Larvik  76  10  12  54  83  260  42   0,55  4  - Liungen  72  10  7  55  86  280  37  0,51  4  -Lyn  62  13  14  35  74  123  53  0,85  3  TS Byåsen  72  7  7  58  59  260  28  0,39  4  2 Heimdal  18  4  2  12   27  76  14  0,78  1  - Linderud-Grei  44  3  5  36  32  158  14  0,32  2  1 Troll  18  2  5  11  17  33  11  0,61  1  -Fart 66  2  5  59  36  253  11  0,17  3  1 Vard  18  3  0  15  11  82  9  0,50  1  - Gjelleråsen  18  0  6  12  22  61  6  0,33  1  - Urædd  22  1  3  18  12  72  6  0,27  1  2 Spjelkavik  18  1  2  15  23  65  5  0,28  1  - Molde  18  1  1  16  11  62 4  0,22  1  2 Verdal  18  1  0  17  25  88  3  0,17  1  3 Fortuna Ålesund  22  0  3  19  18  87  3  0,14  1  1 Kaupanger  18  0  1  17  5  94  1  0,06  1  1

 Sammenslåinger og navneendringer:
 Sprint/Jeløy ble til Athene Moss i 1997
 Setskog/Høland ble til Team Strømmen i 2000 og LSK Kvinner (Lillestrøm) i 2010
 Bjørnar var med på å danne Arna-Bjørnar i 2001
 Stabæk tok over toppserielisensen til Asker i 2009, men ikke resten av breddefotballen, og de to er derfor regnet forskjellig.
 Trondheims-Ørn skiftet navn til Rosenborg BK Kvinner i 2020.
 Sandviken ble til SK Brann i 2022.

Publikum
+Gjennomsnittlig tilskuertall i Toppserien fra 2012-2024ÅrPublikumsnittHøyeste snitt (enkeltrunde)Totalt antall2012194317 (Runde 6)25 6522013198257 (Runde 2)26 1732014223537 (Runde 22)29 4522015225386 (Runde 6)29 7262016190276 (Runde 1)25 0812017238783 (Runde 17)31 4982018254408 (Runde 9)33 6412019274610 (Runde 9)36 2742020Toppserien redusert fra 12 til 10 lag. Nytt serieoppsett utsatt grunnet koronapandemien.135184 (Runde 16)12 2222021Nytt seriesystem utsatt grunnet utsatt seriestart som følger av koronapandemien.238780 (Runde 13)21 4502022 GrunnspillNytt seriesystem med sluttspill.5832593 (Runde 14)52 4712022 Sluttspill topp 4547771 (Runde 1 og 6)6 5712022 SluttspillDe to øverste lagene fra 1. divisjon deltar i sluttspillet.221391 (Runde 7)6 2052023Sluttspill avviklet, lagene møter hverandre 3 ganger.4811562 (Runde 12)65 03920245551370 (Runde 6)74 942202571496 498

Se også
 Norske idrettslag sortert etter gjennomsnittlige tilskuertall

Noter

 Referanser 

Kategori:Toppserien
Kategori:Nasjonale toppdivisjoner i fotball for kvinner
Kategori:Repeterende arrangementer etablert i 1987