Freiburg im Breisgau

Freiburg im Breisgau (fransk Fribourg-en-Brisgau) er en by i den tyske delstaten Baden-Württemberg, nær den franske grensen. Byen ligger i regionen Breisgau i den vestlige utkanten av Schwarzwald, ved elven Dreisam og ved foten av Schlossberg. Den er omgitt av fjellene Rosskopf og Bromberg i øst, og i syd og vest av Schönberg, Tuniberg og Kaiserstuhl. Freiburg ligger ca. 70 kilometer nord for grensebyen Basel i Sveits, og er ca. 180 kilometer unna delstatshovedstaden Stuttgart i nordøst. Nærmeste hovedflyplass er Basel-Mulhouse-Freiburg lufthavn i Frankrike.

Byen har ca.  innbyggere, deriblant  studenter ved Albert-Ludwigs-Universität.

 Historie 
Freiburg ble grunnlagt i det 12. århundre. På 1300-tallet kjøpte byen sin frihet fra den lokale greven og underkastet seg Habsburgernes beskyttelse. Omkring 1200 ble byggingen av Münster-katedralen påbegynt. Senmiddelalderen ble en tid med både fremskritt og tragedier for byen.

I 1457 grunnla hertug Albrecht VI Albert-Ludwigs-Universität, et av Tysklands eldste universiteter.

I 1520 vedtok byen en rekke reformer i lovgivningen, alminnelig betraktet som tidens mest progressive. De forsøkte å skape en balanse mellom byens gamle tradisjoner og romerretten. Reformene ble vidtgående akseptert, særlig når det gjaldt sivilprosess, straff og byens konstitusjon. I 1520 bestemte byen seg for ikke å slutte seg til reformasjonen, og i det følgende ble den et viktig senter for katolisismen ved den øvre delen av Rhinen.

I 1536 ble gjennomført heksejakt i byen. Behovet for å finne en årsak til tragedier som pesten, som krevde tusener av liv, førte til en eskalering av hekseforfølgelsene, som nådde en topp i 1599.

Tiden mellom det 17. og det 19. århundre var turbulent. Som følge av tredveårskrigen og andre kriger havnet byen flere ganger under østerriksk styre, senere under fransk, svensk, spansk og under styret til forskjellige medlemmer av den tyske konføderasjon. Omsider ble den del av storhertugdømmet Baden i 1805. (Baden ble slått sammen med Württemberg i 1952).

 Næring og utdanning 
Den største arbeidsgiveren i Freiburg er Albert-Ludwigs-Universität, som med sine  ansatte og over  studenter påvirker byen i stor grad. Universitetet ble grunnlagt i 1457.

Universitetet har ført til at en rekke viktige forskningsinstitusjoner har etablert seg i byen. I byen finner man Fraunhofers avdeling for solcelleutvikling, Fraunhofer-Institut für Solare Energiesysteme, som er Europas største forskningsinstitusjon for solceller med over 1300 ansatte. Man finner også Kiepenheuer-Institut für Sonnenphysic i byen. 

Av større private arbeidsgivere finner man Micronas, LITEF og Solvay Acetow. Det største bryggeriet i byen er Brauerei Ganter, og meieret Schwarzwaldmilch hører også til i listen over større arbeidsgivere. Siden 1962 har legemiddelfirmaet Gödecke hatt tilholdssted i byen. Firmaet er en viktig produsent av medisinske apparater. Raimann er byens eldste industri. I Freiburg finner man også viktige mediebedrifter som forlagene Herder og Haufe, og redaksjonen for regionavisa Badische Zeitung.

 Politikk 
 Overborgermestre 
Etter at byen ble badisk ble den badiske byordningen innført med en borgermester, senere overborgermester.

Overborgermestre siden 1806:

 1806–1824: Johann Josef Adrians
 1826–1827: Fidel Andre
 1828–1832: Raimund Bannwarth
 1833–1839: Joseph von Rotteck
 1839–1840: Friedrich Wagner
 1848–1849: Joseph von Rotteck
 1850–1852: Johann Baptist Rieder
 1852–1859: Friedrich Wagner
 1859–1871: Eduard Fauler
 1871–1888: Karl Schuster
 1888–1913: Otto Winterer
 1913–1922: Dr. Emil Thoma
 1922–1933: Dr. Karl Bender
 1933–1945: Dr. Franz Kerber
 1945–1946: Dr. Max Keller
 1946–1956: Dr. Wolfgang Hoffmann
 1956–1962: Dr. Josef Brandel
 1962–1982: Dr. Eugen Keidel
 1982–2002: Dr. Rolf Böhme
 siden 2002: Dr. Dieter Salomon

Politisk gjelder byen som høyborg for De grønne. Dette gjenspeiler seg ikke bare ved at De grønnes første overborgermester i en storby ble valgt her, men også i den høye valgdeltagelsen. Ved forbundsvalgene i 2002 fikk De grønne mer enn 25 % i byen, og ved valget til Europaparlamentet fikk de sogar hele 36,8 %.

Gamlebyen i Freiburg er stengt for ordinær biltrafikk. Det blir oppfordret til kjøp og installering av solcellepaneler på hustak. Nye bydeler blir tilknyttet byens trikkenettverk og er bygd med tanke på å være klimanøytrale. Det siste eksempelet på dette er bydelen Vauban. 

 Byråd 
Valget til byråd den 13. juni 2004 ga følgende resultater

CDU 26,1% (-5,0) – 13 seter (-3)
De grønne 25,8% (+6,1) – 13 seter (+3)
SPD 17,1% (-3,7) – 8 seter (-3)
FWV 8,2% (-0,4) - 4 seter (=)
Linke Liste -Solidarische Stadt 6,3% (+2,1) – 3 seter (+1)
FDP 5,0% (-0,1) - 2 seter (=)
Kulturliste 4,4% (+4,4) - 2 seter (=)
Junges Freiburg 4,1% (+0,3) - 2 seter (=)
Unabhängige Frauen 3,0% (+0,2) - 1 seter (=)
Andre 0,0 (-3,9) - 0 seter (=)

 Våpen og flagg 

Byens våpen viser i hvitt et rødt gjennomgående kors. Det er et symbol for St. Georg, byens eldste bypatron. Byens flagg også viser dette korset, og er identisk til Englands flagg.

 Vennskapsbyer 

 Besançon i Frankrike siden 1959
 Innsbruck i Østerrike siden 1963
 Padova i Italia siden 1967
 Guildford i Storbritannia siden 1979
 Madison (Wisconsin) i USA siden 1987
 Matsuyama i Japan siden 1988
 Lviv i Ukraina siden 1989
 Granada i Spania siden 1991
 Isfahan i Iran siden 2000 
 Wiwilí i Nicaragua siden 1988

 Kultur 

 Teatre og orkestre 

Freiburg er en viktig kulturby med mange teatre og orkestre.

 Alemannische Bühne Freiburg
 Galli-Theater Freiburg
 Theater am Martinstor Freiburg
 Theater im Marienbad Freiburg
 Vorderhaus Freiburg
 E-Werk Freiburg
 Wallgraben-Theater Freiburg
 Akademisches Orchester Freiburg e.V., gegründet 1963
 Consortium Classicum – Das 1966 von den Klarinettisten Dieter Klöcker gegründete Ensemble widmet sich vor allem der Musik des ausgehenden 18. und des 19. Jahrhundert.
 Holst-Sinfonietta e.V. Freiburg
 SWR Sinfonieorchester Baden-Baden und Freiburg
 Musikverein Freiburg-Kappel e.V.
 Musikverein Freiburg St. Georgen e.V.
 Freiburger Bachchor
 QueerFlöten e. V. - Freiburgs lesbisch-schwuler Chor
 Freiburger Barockorchester (FBO) unter der Leitung von Gottfried von der Goltz
 Freiburger Domchor
 Camerata Vocale Freiburg
 Studentenkantorei Freiburg

 Museer 

 Adelhausermuseum (Völker- und Naturkundemuseum)
 Augustinermuseum
 Mittelalterliches Foltermuseum Freiburg
 Museum für Neue Kunst
 Museum für Ur- und Frühgeschichte
 Museumsbergwerk Schauinsland
 Wentzingerhaus – Museum für Stadtgeschichte
 Zinnfiguren-Klause

 Klima 
Freiburg ligger i et område med et varmt og fuktig klima, men det er forholdsvis store forskjeller innenfor området. I sletteområdene er det varmt og tørt, mens det i bergområdene er heller kjølig. Den gjennomsnittlige middeltemperaturen i Freiburg er på 11,4°C – byen er derfor en av de varmeste storbyene i Tyskland. I løpet av hetebølgen i 2003 den 13. august ble det målt 40,2 °C, den høyeste temperaturen noen gang registrert i Tyskland. Rekorden deles mellom Freiburg, Karlsruhe og Mannheim.

Gjennomsnittlig årsnedbør er på 908 mm – noe høyere enn det landsomfattende gjennomsnittet på 800 mm. Mesteparten av nedbøren kommer som regel i løpet av sommermånedene mai til august. Juni utmerker seg med 107 mm regn i løpet av måneden. Den mest nedbørsfattige måneden er januar med 50,6 mm.

Et spesielt trekk ved sommerklimaet i Freiburg er forårsaket av Höllental som ligger øst for byen. Ved mørkets frambrudd begynner det ofte å blåse vind ned fra toppene i Schwarzwald som til sist gjennomlufter store deler av byen. Fallvinden er forholdsvis varm – noe som igjen fører til at Freiburg er den byen i Tyskland som har flest tropenetter.

 Referanser 

 Eksterne lenker 



Kategori:Kursteder