Statens direkte økonomiske engasjement

Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) er en portefølje bestående av statens egne andeler av produksjonsrettigheter på norsk kontinentalsokkel. Siden 2001 har forvaltningen av SDØE blitt ivaretatt av Petoro.

 Bakgrunn og historikk 
Staten er som grunneier i utgangspunktet eneeier av alle ressurser som finnes på og under havbunnen i det geografiske området som kalles kontinentalsokkelen. Når staten ønsker å påvise og å produsere petroleum i et område utdeler den utvinningstillatelse til ett eller flere samarbeidende selskaper, ofte omtalt som lisenser eller eierandeler i lisenser.  

Helt siden det rundt 1970 ble klart at det lå store verdier i petroleumsforekomstene på sokkelen har det vært et politisk mål å sikre at størst mulig andel av grunnrenten fra petroleumsvirksomheten tilfaller staten som ressurseier. Begrepet grunnrente betegner da den ekstra fortjeneste som oppnås utover vanlig avkastning på kapital, når en justerer for risiko ved en virksomhet. Grunnrenten kommer av at det er et begrenset antall petroleumsfelt med lave produksjonskostnader. Eieren av disse feltene kan produsere til en kostnad som er langt lavere enn salgsprisen, og høste en superprofitt. I en tenkt verden med ubegrenset olje og gass ville denne superprofitten gjort at flere aktører strømmet til, produksjonen ville økt, og prisen på olje og gass ville falt, helt til avkastningen var lik som i næringer uten grunnrente. Knapphet på gode olje- og gassfelt gjør at dette ikke skjer. 

Statens virkemiddel for å oppnå inntekter av petroleumsvirksomheten har vært skatter og avgifter samt egen deltakelse i virksomheten. Egen deltakelse ble i første omgang ivaretatt gjennom opprettelse og utvikling av statsoljeselskapet Statoil. Fra og med 1973 til 1985 sørget staten for at Statoil ble rikelig tilgodesett i lisenstildelinger, typisk 50 % eller mer. På 1980-tallet brøt det ut en politisk strid om denne forvaltningen gjennom Statoil, fordi Statoils kontantstrøm ble meget betydelig sett i relasjon til størrelsen på Norges bruttonasjonalprodukt. Løsningen ble en splitt av Statoils rettigheter. Fra 1. januar 1985 ble SDØE opprettet som en egen juridisk enhet under forvaltning av Statoil. Statoils opprinnelige eierandeler ble delt i to, ett til Statoil selv, typisk 20 %, og resten til SDØE. 

Da Statoil ble delprivatisert i 2001 var denne ordningen ikke lenger ønskelig og et nytt statlig forvaltningsselskap, Petoro, ble opprettet for å forvalte SDØE. Staten reduserte samtidig størrelsen av SDØE ved at Statoil overtok 15 % av totalporteføljen i SDØE, mens Hydro overtok 5 %.

 Verdier i SDØE 
Petoro stod ved utgangen av 2010 som rettighetshaver for statens andeler i 146 utvinningstillatelser og 14 interessentskap for rørledninger og terminaler.

På samme tid var porteføljens forventede gjenværende olje-, kondensat-, NGL- og gassreserver på 6 539 millioner fat oljeekvivalenter. Gjennomsnittlig oljepris i 2010 var USD 79,38 per fat.Årsberetning 2010 for Petoro og SDØE-porteføljen ; besøkt 9. juni 2011.

I 2016 bereknades verdien av SDØE til 810 milliarder kroner.

 Mengder 
Tabellen under lister alle gjenværende feltreserver pr 1. januar 2005 der staten ved Petoro har andeler av produksjon med andel av feltet, råolje gitt i millioner standardkubikkmeter MSm³ og i millioner fat som tilfaller staten, gass i milliarder standardkubikkmeter GSm³, NGL i millioner tonn, naturgasskondensa i MSm³ og totalen av all gjenværende petroleum i feltet gitt i millioner oljeekvivalenter (oe).

Alle tall for petroleumsreserver er ifølge Oljedirektoratet.

  Feltnavn SDØEsandel OljeMSm³ Oljemill fat  GassGSm³ NGLMtonn Kond.MSm³ Summill oe1  Trollfeltet0,56 43,12271,22632,0217,25 -1,51706,412  Ormen Lange-feltet0,36 0,000,00136,850,008,06144,913  Åsgardfeltet0,35 11,6173,0368,9411,7212,32115,144  Heidrunfeltet0,58 43,91276,1919,311,510,0066,095  Snøhvitfeltet0,30 0,000,0048,061,535,3756,346  Osebergfeltet0,34 10,9969,1327,791,110,0040,897  Snorrefeltet0,30 33,90213,230,390,210,0034,698  Granefeltet0,30 33,75212,290,000,000,0033,759  Visundfeltet0,30 4,7429,8115,662,010,0024,2210 Kvitebjørnfeltet0,30 5,3133,4015,390,660,0021,9511  Nornefeltet0,54 13,9988,005,511,130,0021,6512  Gullfaks Sør0,30 7,0244,169,121,020,0018,0813 Oseberg Sør0,34 12,6779,692,990,000,0015,6614  Draugenfeltet0,48 13,5084,920,290,430,0014,6115  Kristinfeltet0,19 5,6535,546,241,300,0014,3616  Ekofiskfeltet0,05 8,9156,042,940,160,0012,1517  Gullfaksfeltet0,30 11,2570,760,390,090,0011,8118 Tunefeltet0,40 0,644,036,360,000,007,0019 Vigdisfeltet0,30 5,5835,100,300,210,006,2820 Oseberg Øst0,34 5,3133,400,240,000,005,5521 Tordisfeltet0,30 4,2926,980,570,120,005,0922 Veslefrikkfeltet0,37 4,0325,350,190,000,004,2223  Eldfiskfeltet0,05 2,3814,970,780,050,003,2624 Statfjord Nord0,30 2,6716,790,270,090,003,1125 Urdfeltet0,25 2,5516,040,020,000,002,5726 Statfjord Øst0,30 1,8311,510,420,150,002,5427 Skirnefeltet0,30 0,422,641,800,000,002,2228 Huldrafeltet0,32 0,291,821,340,000,001,6329 Vargfeltet0,30 1,358,490,000,000,001,3530 Njordfeltet0,07 0,583,650,650,110,001,4431 Sygnafeltet0,30 0,966,040,000,000,000,9632 Bragefeltet0,14 0,543,400,110,000,000,6533 Emblafeltet0,05 0,231,450,070,010,000,3234 Torfeltet0,04 0,171,070,030,000,000,2035 Jotunfeltet0,03 0,181,130,000,000,000,1836 Heimdalfeltet0,20 0,161,010,000,000,000,16   294,481 852,281 005,0440,8724,241 401,41
Merk: Andeler er her gitt som en desimalbrøk med kun 2 desimaler. Det avviker fra offisielle tall som kan ha opptil 6 desimaler.

 Se også 
 Petroleumsvirksomhet i Norge
 Olje- og gassfelt på norsk kontinentalsokkel
 Utvinningstillatelse (petroleum)

 Referanser 

Eksterne lenker
 Oljedirektoratets nettsted

Kategori:Petroleumsvirksomhet i Norge
Kategori:Norges økonomi