Karplanter

Karplanter (Tracheophyta) er betegnelsen for alle planter som har ledningsvev, det vil si alle landplanter unntatt mosene. Karplantene er en svært suksessrik plantegruppe med anslagsvis 276 000 arter kjent i 2004Raven, Peter H., Ray F. Evert, & Susan E. Eichhorn, 2005. Biology of Plants, 7. utgave. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1007-2. – nesten 90 % av alle landplanter. Et botanisk standardverk (flora) vil normalt omtale karplantene – lave urter, middelsstore busker, palmer og forvedete trær – men utelate slike grønne planter som moser og grønnalger.

Utfra formeringsmåten kan man dele karplantene inn i to grupper, karsporeplanter og frøplanter, men bare frøplantene er en naturlig gruppe. Karsporeplantene er svært forskjelligartede, f.eks er bregnene nærmere beslektet med blomsterplanter enn med karspore-gruppen kråkefotplanter.

Karplantene har utviklet seg over 350–500 millioner år, og er dermed langt eldre enn pattedyrene og like gamle som de eldste gjenlevende insektene. Den vitenskapelige gruppering av karplantene er vanskelig og omstridt, og endres stadig. De siste 200 årene har sett et titalls ulike måter å gruppere dem etter egenskaper og innbyrdes slektskap. I tillegg er fortsatt mange grupper og arter dårlig kartlagt og forstått, og det totale antallet arter er ukjent.

Karplantene er svært suksessrike, de har kolonisert hele jordkloden unntatt Antarktis. Størst suksess har de enfrøbladete gress-artene hatt, og de har enorm økonomisk verdi. Gressarter i gressfamiliaen Poaceae – som ris, hvete, bygg, mais og hirse – har mettet store deler av jordens befolkning de siste 10 000 årene.

 Egenskaper 
Hos karplantene er det vanligvis mulig å skille mellom rot, stengel og blad. Som navnet antyder, har karplanter ledningsvev (kar), med et ytre silvev (floem) som frakter næringsstoffer, sukkerarter og sevje, og et indre vedvev (xylem) som frakter vann og mineraler. Karfunksjonen er imidlertid en egenskap som er eldre enn karplantenes siste felles stamart – også søstergruppen av bladmoser har sil- og vedvev.

Vann er uunnværlig for karplantene, de kan ha lite eller stort (sukkulent) vanninnhold i stamme og blader. Plantenes transpirasjon (fordamping) av vann fra bladene bidrar sammen med røttenes osmose (vannopptak) til å drive vann gjennom planten. Det kreves nesten ingen energi til å frakte vannet oppover stammen, siden hydrogenbinding mellom vannmolekylene sørger for at det sist fordampede molekylet straks trekker neste molekyl oppover via elektronbindingen. Men fordampingen representerer en fare for uttørking, og derfor har en mengde arter et fettlag på bladene som reduserer vanntapet.

I formeringen er karsporeplanter (bregner, kråkefotplanter og noen mindre grupper) spore-dannende med to synlige generasjoner av planten. Motsatt er frøplanter (bartrær, blomstrende tofrøbladinger og gressaktige enfrøbladinger) frø-dannende, hvor den ene generasjonen gjennomleves inne i frøet, og planten bare har én synlig generasjon. Noen planter er ettårige, hvor hvert individ dør om høsten og frøspredningen danner en ny populasjon hver vår, mens andre er flerårige «stauder» som overvintrer og spirer i årevis. Staudene vokser enten fram på ny av rotsystemet om våren, eller de står helårig som eviggrønne eller løvfellende planter.

I motsetning til hos moser og grønnalger er den sporeproduserende generasjon (sporofytten) hos karplanter blitt uavhengig av den kjønnede generasjonen (gametofytten). Denne egenskapen er enestående for karplantene. Sporofyttene er nesten alltid diploide, med to sett av identiske kromosomer i cellekjernen – ett fra hunncellene og ett fra hanncellene. I de fleste gruppene av karplanter er det sporofytten som er den dominerende, synlige generasjonen. Hos moser og mange alger, der det er den haploide, kjønnede gametofytten som er det mest fremtredende livsstadiet.

 Utbredelse og arter 
Karplantene er etablert på alle kontinenter og i alle slags klimasoner helt opp til  Mens det er om lag 275 000 arter av karplanter i verden, kjenner man til ca. 12 000 arter i Europa og 2 880 arter i Norge.
Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. Reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005.
Artsrikdommen avtar mot polene i sør og nord, og er størst i tropene. Eksempelvis har Montenegro i Sør-Europa med bare 13 800 km² areal, flere arter
Nature protection and biodiversity (Montenegro) - European Environment Agency. 2011.
enn Norge har på 30 ganger større areal, mens eksempelvis Estland i Nord-Europa bare har 1 440 arter på sine 45 200 km².
Estonia    – European Information Platform for Plants. 2011.
A ja O Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007, side 174.
Og kommer man helt opp i den arktiske floraen, har Island bare 485 arter av karplanter på 103 000 km².
Iceland  – European Information Platform for Plants. 2011.
Svalbard ligger enda lengre mot nord og har enda færre arter, kun 165-170 arter av karplanter på 61 022 km², og av disse er hele 50 arter truet.Verneområdene på Svalbard, brosjyre fra Direktoratet for naturforvaltning, side 9. ISBN 978-82-7072-779-7Miljøstatus Svalbard - Norsk Polarinstitutt og Sysselmannen på Svalbard.

Artstallet for de ulike gruppene av grønne planter er slik:
{| class="wikitable" style="margin-left"
|+Artsrikdom i noen hovedgrupper av grønne planter
|-
! style="background:lightgreen" align="center" | Gruppe
! style="background:lightgreen" align="center" | Undergruppe
! style="background:lightgreen" align="center" | Norsk navn
! style="background:lightgreen" align="center" | Antall arter
! style="background:lightgreen" align="center" | Norge
! style="background:lightgreen" align="center" | Arktisk:Island103 001 km³
! style="background:lightgreen" align="center" | Nordlig:Estland45 227 km³
! style="background:lightgreen" align="center" | Sørlig:Montenegro13 812 km³
|-
|Grønne planter
|Viridiplantae
|
| align="right" | 305 000
| align="right" | 4 082
| align="right" | > 1 105
| align="right" | > 2 070
| align="right" | > 4 000
|-
| rowspan=2 style="background:lightgray" valign="top" | Grønnalger
| Chlorophyta
| align="left" | Grønnalger 
| align="right" | Van den Hoek, C., D. G. Mann, & H. M. Jahns, 1995. Algae: An Introduction to Phycology, side 343, 350, 392, 413, 425, 439, & 448. Cambridge University Press. ISBN 0-521-30419-9 3 800
| rowspan=2 style="background:lightgray" valign="top" align="right" | Totalt: Havforskningsinstituttet  – «Dyrking og utnyttelse av marine makroalger». 100
| rowspan=2 style="background:lightgray" valign="top" align="right" | Anslag:25| rowspan=2 style="background:lightgray" valign="top" align="right" | Anslag:50| rowspan=2 style="background:lightgray" valign="top" align="right" | Anslag:150|-
| Charophyta
| align="left" | Kransalger
| align="right" | Van den Hoek, C., D. G. Mann, & H. M. Jahns, 1995. Algae: An Introduction to Phycology, side 457, 463, & 476. Cambridge University Press.  ISBN 0-521-30419-9 4 000–6 000
|-
|Landplanter
| Embryophyta|
| align="right" | 296 000
| align="right" | 3 982
| align="right" | > 1 088
| align="right" | > 2 020
| align="right" | > 3 840
|-
| rowspan=3 style="background:lightgray" valign="top" | Moser
| Marchantiophyta
| align="left" | Levermoser
| align="right" |Crandall-Stotler, Barbara. & Stotler, Raymond E., 2000. «Morphology and classification of the Marchantiophyta», side 21, i: A. Jonathan Shaw & Bernard Goffinet (red.), Bryophyte Biology. Cambridge University Press. ISBN 0-521-66097-1 6 000–8 000
| align="right" | Universitetet i Bergen  – Arboretum, «Moser i Mosehagen», besøkt 23.april 2009. 277
| style="background:lightgray" align="right" | Totalt: 603| style="background:lightgray" align="right" | Totalt: 525| style="background:lightgray" align="right" | Totalt: 589|-
| Anthocerotophyta
| align="left" | Nålkapselmoser
| align="right" | Schuster, Rudolf M., The Hepaticae and Anthocerotae of North America, Nr VI, side 712–713. (Field Museum of Natural History, Chicago 1992. ISBN 0-914-86821-7. 100–200
| align="right" | Universitetet i Bergen  – Arboretum, «Moser i Mosehagen», besøkt 23.april 2009. 2
| align="right" | ..| align="right" | ..| align="right" | ..|-
| Bryophyta
| align="left" | Bladmoser
| align="right" |William R. Buck (red.), «Systematics of the Bryophyta (Mosses): From molecules to a revised classification», i: Monographs in Systematic Botany, Nr. 98, 2004,  side 205–239. Missouri Botanical Garden Press. 12 000
| align="right" |Universitetet i Bergen  – Arboretum, «Moser i Mosehagen», besøkt 23.april 2009. 823
| align="right" | ..| align="right" | ..| align="right" | 483|-
|Karplanter
| Tracheophyta|
| align="right" | 276 000
| align="right" | Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. Reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005. 2 880
| align="right" | 485
| align="right" | 1 498
| align="right" | 3 250
|-
| rowspan=2 style="background:lightgray" valign="top" | Karsporeplanter
| Lycopodiophyta
| align="left" | Kråkefotplanter
| align="right" | Raven, Peter H., Ray F. Evert, & Susan E. Eichhorn, 2005. Biology of Plants, 7. utgave. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1007-2. 1 200
| align="right" | Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. Reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005, side 103–109. 14
| align="right" | 10
| align="right" | 13
| align="right" | ..
|-
| Monilophyta
| align="left" | Bregneplanter
| align="right" | Smith, A. R., K. M. Pryer, et al. «A classification for extant ferns», i: Taxon, Nr. 55 (3), 2006, side 705-731. 15 000
| align="right" | Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. Reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005, side 109–139. Lid & Lid regner snelleplanter med 16 norske arter som egen klasse, men her regnes de med blant bregneplantene. 61
| align="right" | 30
| align="right" | 50
| align="right" | 60
|-
| rowspan=5 style="background:lightgray" valign="top" | Frøplanter
| Cycadophyta
| align="left" | Konglepalmer
| align="right" | Gifford, Ernest M. & Adriance S. Foster, Morphology and Evolution of Vascular Plants, 3. utgave, 1988, side 358. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1946-0. 160
| align="right" | 0
| align="right" | 0
| align="right" | 0
| align="right" | 0
|-
| Ginkgophyta
| align="left" | Tempeltre
| align="right" | Taylor, Thomas N. & Edith L. Taylor, The Biology and Evolution of Fossil Plants, 1993, side 636. Prentice-Hall, New Jersey. ISBN 0-13-651589-4. 1
| align="right" | 0
| align="right" | 0
| align="right" | 0
| align="right" | 0
|-
| Pinophyta
| align="left" | Bartrær
| align="right" | Raven, Peter H., Ray F. Evert, & Susan E. Eichhorn, 2005. Biology of Plants, 7. utgave. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1007-2. 630
| align="right" | Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. Reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005, side 140–149. 25
| align="right" | 1
| align="right" | 4
| align="right" | 15
|-
| Gnetophyta
| align="left" | Gnetumplanter
| align="right" | Raven, Peter H., Ray F. Evert, & Susan E. Eichhorn, 2005. Biology of Plants, 7. utgave. W. H. Freeman and Company, New York. ISBN 0-7167-1007-2. 70
| align="right" | 0
| align="right" | 0
| align="right" | 0
| align="right" | 0
|-
| Magnoliophyta
| align="left" | Blomsterplanter
| align="right" | International Union for Conservation of Nature and Natural Resources, 2006. IUCN Red List of Threatened Species:Summary Statistics 258 650
| align="right" | Jonannes Lid og Dagny Tande Lid (red. Reidar Elven), Norsk Flora, 7.utgave, Samlaget 2005, side 150–1120. 2 780
| align="right" | 485
| align="right" | 1 386
| align="right" | > 3 100
|}

 Karplantenes fylogeni 
Karplantenes fylogeni, dvs deres evolusjonære slektskapsutvikling over 350–500 millioner år, fremstilles i hierarkiske skjema som viser de relative tidspunkt for når ulike, plantegrupper skilte lag og videreutviklet seg fra felles stamfar til nye, selvstendige grupper med innbyrdes slektsskap (klader). Nedenfor presenteres karplantenes fylogeni, etter Kenrick & CraneKenrick, Paul & Peter R. Crane. 1997. The Origin and Early Diversification of Land Plants: A Cladistic Study. (Washington, D.C.: Smithsonian Institution Press). ISBN 1-56098-730-8. med plassering av bregnene (Polypodiopsida) etter Smith et al.Smith, Alan R., Kathleen M. Pryer, E. Schuettpelz, P. Korall, H. Schneider, & Paul G. Wolf. (2006). "A classification for extant ferns   ". Taxon 55(3): 705–731.:

De viktigste delingene som førte til spore- og frøbærende karplanter skjedde i devon, for drøye 400 millioner år siden. Bregner og andre karsporeplanter var spesielt tallrike i karbontiden for drøye 300 millioner år siden, mens dagens utpregede blomsterplanter utviklet seg senere.

 Karplantenes taksonomi For alfabetisk oversikt over grupper, se egne lister over plantefamilier og planteordenerTaksogrupperingen av karplantene har som mål å skape system i den store mengden grupper og arter, uavhengig av den tidsmessige utvikling av gruppene. Den botaniske systematikken er et kompromiss mellom mange hensyn, hvor gruppene som settes opp aldri blir perfekte utfra noen enkeltkriterier, f.eks slektskap. Noen grupper har helt klart separate egenskaper, som f.eks enfrøbladete planter kontra tofrøbladete. Videre kan en klade – en gruppe arter med felles stamfar – avgrenses innen fylogenien, men splittes ofte opp i ulike grupper for å gi håndterlige, mindre grupper i taksonomien. Det skjer raske endringer i taksonomien har, og selv om DNA-analyse bidrar til opprydding har taksonomien en blandet status i forskerkretser. Den fungerer likevel som et felles ståsted og er fortsatt det enerådende grunnlaget for skriftlgie floraer og felthåndbøker. 

The Angiosperm Phylogeny Group opererer i APG II-systemet (2003) med 83 ordener og 461 familier av karplanter. Dette avløser det eldre APG-I (1998–2003) og Cronquist-systemet (1981–98). Prosjektet Plant Systematics ved University of Maryland og Cornell University har identifisert 6 550 tidligere og nåværende grupper av karplanter i bruk over slekts-nivået, i tillegg til tusenvis av slekter.University of Maryland  – Indices Nominum Supragenericorum Plantarum Vascularium fra Plant Systematics-prosjektet. Bare om lag 10 % av de 6 550 historiske gruppenavnene er i bruk i dag, et tegn på omfattende flytting og redefinering av grupper gjennom de siste to århundrene.

Taksonomien opererer i stigende hierarki. Definisjonen av art (species), er allment akseptert, og slekt (genus) er en relativt håndterbar gruppe. Derimot skjer det oftere endringer i grupperingen av familie (family) og orden (order), for ikke å si underklasse (subclass) og klasse (class). På høyere nivå (underdivisjon, divisjon, fylum) blir sammenhengene langt mer usikre – som når man opererer med store grupper som «bregneplanter» eller Rosidae. Det faktiske slektskap mellom artene blir gradvis mer usikkert når gruppene gjøres mer omfattende.

De karsporeplantene som nedenfor er merket med «(usikker taksonomi)», har usikker gruppetilhørighet. Bregneplantenes taksonomi bygger her på Smith et. al. (2006).Smith, A. R., K. M. Pryer, E. Schuettpelz, P. Korall, H. Schneider & P. G. Wolf. 2006: «A classification for extant ferns». Tidsskriftet Taxon 55(3):705–731. online tilgjengelig versjon   . Med unntak av familiene Ormetungefamilien og Psilotaceae, samt ordenen Pteridales. 

For de 5 klassene og 155 familiene som er vanlige i Norden, merkes utbredelsen med landkode i fet skrift med basis i det norske standardverket (2005)Johannes Lid og Dagny Tande Lid, Reidar Evjen (red.), Norsk Flora, 7.utgåva, Det norske Samlaget, Oslo 2005. ISBN 978-82-521-6029-1. og det nyeste nordiske standardverket (2007).Lennart Stenberg (red), Steinar Moen (norsk red): Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal 2003 (Oslo 2007). ISBN 978-82-05-32563-0. 

Landkodene for nordisk utbredelse er: d Danmark. f Finland. i Island. n Norge. sv Svalbard. s Sverige. 

 Karplanter (Tracheophyta) 
 KARSPOREPLANTER (Pteridophyta) 
 Klasse: Kråkefotplanter (Lycopodiophyta, Lycopodiopsida, Lycopsida)
 Orden: Uplassert (tidligere: Lycopodiales, Isoetales, Selaginellales)
 kråkefotfamilien (Lycopodiaceae) d f i n sv s (inkl. Huperziaceae og Phylloglossaceae )
 brasmegrasfamilien (Isoetaceae) d f i n s 
 dvergjamnefamilien (Selaginellaceae) d f i n s 
 Klasse: Snelleplanter (Equisetopsida, Sphenopsida) 
 Orden: Uplassert  (tidligere: Equisetales)  
 snellefamilien (Equisetaceae) d f i n sv s 
 Underdivisjon Bregneplanter (Monilophytae, Monilophytes) 
  Klasse: Psilotopsida? (Psilotopsida) 
 Orden: ormetungebregner (Ophioglossales)
 ormetungefamilien (Ophioglossaceae)  d f i n sv s (usikker taksonomi)
 Orden: Psilotales
 Psilotaceae (usikker taksonomi)
 Klasse: Marattiopsida
 Orden: Uplassert (tidligere: Marattiales)
 Marattiaceae (usikker taksonomi)
 Klasse: Bregner (Polypodiopsida, Pteridopsida) 
 Orden: Pteridales (usikker taksonomi)
 Parkeriaceae (usikker taksonomi)
 Vittariaceae (usikker taksonomi)
 Egentlige bregner (Leptosporangiatae)
 Orden: Osmundales
 kongsbregnefamilien (Osmundaceae) d n s 
 Orden: Salvinales (flytebregner)
 vassbregnefamilien (Marsileaceae) d f n s inkl Pilulariaceae
 Salviniaceae inkl Azollaceae
 andematbregnefamilien (Azollaceae)
 Orden: Cyatheales (trebregner)
 Thyrsopteridaceae
 Loxomataceae
 Culcitaceae
 Plagiogyriaceae
 Cibotiaceae
 Cyatheaceae inkl Alsophilaceae og Hymenophyllopsidaceae
 Metaxyaceae
 Orden Hinnebregner (Hymenophyllales)
 hinnebregnefamilien (Hymenophyllaceae) i n inkl Trichomanaceae
 Orden: Gleicheniales
 Gleicheniaceae inkl Dicranopteridaceae og Stromatopteridaceae
 Dipteridaceae inkl Cheiropleuriaceae
 Matoniaceae
 Orden: Schizaeales
 Lygodiaceae
 Anemiaceae inkl Mohriaceae
 Schizaeaceae
 Orden: Polypodiales (monotypisk)
 einstapefamilien (Dennstaedtiaceae) d f n sinkl Hypolepidaceae, Monachosoraceae, og muligens Pteridiaceae (usikker taksonomi)
 Pteridaceae inkl Acrostichaceae, Actiniopteridaceae, Anopteraceae, Antrophyaceae, Ceratopteridaceae, Cheilanthaceae, Cryptogrammaceae, Hemionitidaceae, Negripteridaceae, Platyzomataceae, Sinopteridaceae, Taenitidaceae, og muligens Adiantaceae, Parkeriaceae og Vittariaceae (usikker taksonomi)
 hestesprengfamilien (Adiantaceae) d i n s (usikker taksonomi)
 bjønnkamfamilien (Blechnaceae) d f i n s inkl Stenochlaenaceae
 stortelgfamilien (Dryopteridaceae) d f i n s inkl Aspidiaceae, Bolbitidaceae, Elaphoglossaceae, Hypodematiaceae og Peranemataceae
 sisselrotfamilien (Polypodiaceae) d f i n s inkl Drynariaceae, Grammitidaceae, Gymnogrammitidaceae, Loxogrammaceae, Platyceriaceae og Pleurisoriopsidaceae
 småburknefamilien (Aspleniaceae) d f i n s
 hengevingfamilien (Thelypteridaceae) d f i n s
 storburknefamilien (Woodsiaceae) d f i n s inkl Athyriaceae og Cystopteridaceae
 Lindsaeaceae inkl Cystodiaceae og, Lonchitidaceae
 Saccolomataceae
 Onocleaceae
 Lomariopsidaceae inkl Nephrolepidaceae
 hellebardbregnefamilien (Tectariaceae)
 Oleandraceae
 Davalliaceae
 FRØPLANTER (Spermatophyta, Spermopsida) 
 Klasse: nakenfrøede planter (Gymnospermae) 
 Underklasse: bartrær (Pinophyta, Pinopsida)
 Orden: furuplanter (Pinales)
 furufamilien (Pinaceae) d f n s
 barlindfamilien (Taxaceae) d n s
 blomsterbarlind-familien (Cephalotaxaceae)
 sypressfamilien (Cupressaceae)
 apeskrekkfamilien eller skjellgranfamilien (Araucariaceae)
 skjermtrefamilien (Sciadopityaceae)
 gultrefamilien (Podocarpaceae)
 Underklasse: Gnetopsida (Gnetopsida)
 Orden: efedraplanter (Ephedrales)
 efedrafamilien (Ephedraceae)
 Orden: Gnetumplanter (Gnetales)
 gnetumfamilien (Gnetaceae)
 Underklasse: Welwitschia
 Welwitschia mirabilis
 Underklasse: Cycadopsida
 Orden: Konglepalmer (Cycadales)
 konglepalmefamilien (Cycadaceae)
 stangeriafamilien (Stangeriaceae)
 zamiafamilien (Zamiaceae)
 Underklasse: tempeltre (Ginkgopsida)
 Orden: tempeltre (Ginkoales)
 tempeltrefamilien (Ginkgoaceae)
 Klasse: blomsterplanter (Angiospermae, Magnoliaphytina) 
 Gruppe: «Primitive angiospermer» (Magnoliopsida)
 Orden: Usikker Nymphaeales?
 nøkkerosefamilien (Nymphaeaceae) d f n s
 Cabombaceae 
 Hydatellaceae (overført fra enfrøbladet orden Poales etter DNA-studier)
 Orden: Austrobaileyales
 Austrobaileyaceae
 kadsurafamilien (Schisandraceae)
 stjerneanisfamilien (Illiciaceae)
 Trimeniaceae
 Klade: egentlige dekkfrøede planter (Euangiospermae)
 Orden: hornblader (Ceratophyllales?)
 hornbladfamilien (Ceratophyllaceae) d f n s
 Orden: Chloranthales (Chloranthales)
 Chloranthaceae
 Klade: Magnoliaplanter (Magnoliidae)
 Orden: Magnoliales
 Annonaceae
 Degeneriaceae
 Eupomatiaceae
 Himantandraceae
 magnoliafamilien (Magnoliaceae)
 muskatnøttfamilien (Myristicaceae)
 Orden: Canellales
 Canellaceae
 Winteraceae
 Orden: Laurales
 Atherospermataceae
 Calycanthaceae
 Gomortegaceae
 Hernandiaceae
 laurbærfamilien (Lauraceae)
 Monimiaceae
 Siparunaceae
 Orden: Piperales
 holurtfamilien eller pipeurtfamilien (Aristolochiaceae) d f n s
 pepperfamilien (Piperaceae)
 Hydnoraceae (tidligere: Rafflesiales)
 Lactoridaceae
 Saururaceae
 Underklasse: Tofrøbladete planter (Dicotyledones) 
 Klade:Egentlige tofrøbladete planter (Eudicotyledoneae, Tricolpates)
 Orden: Usikker (Trochodendrales?) (antydes i APG II-systemet)
 Trochodendraceae inkl Tetracentraceae
 Orden: Ranunkelordenen (Ranunculales)
 berberisfamilien (Berberidaceae) d f n s
 circaeasteraceae (Circaeasteraceae )
 eupteleaceae (Eupteleaceae)
 lardizabalaceae (Lardizabalaceae)
 menispermaceae (Menispermaceae)
 soleiefamilien (Ranunculaceae) d f i n sv s
 valmuefamilien (Papaveraceae) d f i n sv s
 jordrøykfamilien (Fumariaceae) d f n s
 Pteridophyllaceae 
 Orden: Sabiales
 Sabiaceae inkl Meliosmaceae
 Orden: Proteales 
 lotusfamilien (Nelumbonaceae)
 proteafamilien (Proteaceae)
 platanfamilien (Platanaceae)
 Orden: Buxales  (antydes i APG II-systemet)
 buksbomfamilien (Buxaceae)
 Orden: Berberidopsidales (antydes i APG II-systemet)
 Aextoxicaceae
 Berberidopsidaceae
 Orden: Nellikordenen (Caryophyllales)
 Achatocarpaceae
 middagsblomstfamilien (Aizoaceae) 
 amarantfamilien (Amaranthaceae) n
 Ancistrocladaceae
 Asteropeiaceae
 Barbeuiaceae
 Basellaceae
 nellikfamilien (Caryophyllaceae) d f i n sv s
 kaktusfamilien (Cactaceae)
 Didiereaceae
 Dioncophyllaceae
 soldoggfamilien (Droseraceae) d f i n s
 Drosophyllaceae
 frankeniafamilien (Frankeniaceae)
 Gisekiaceae
 Halophytaceae
 hinnebegerfamilien (Plumbaginaceae) d f i n s
 mirakelblomstfamilien (Nyctaginaceae)
 Molluginaceae
 kannebærerfamilien (Nepenthaceae)
 Physenaceae
 kermesbærfamilien (Phytolaccaceae)
 slireknefamilien eller syrefamilien (Polygonaceae) d f i n sv s
 portulakkfamilien (Portulacaceae) d f n s
 Rhabdodendraceae
 Sarcobataceae
 jojobafamilien (Simmondsiaceae)
 Stegnospermataceae
 tamariskfamilien (Tamaricaceae) n s
 Orden: Dilleniales (antydes i APG II-systemet)
 Dilleniaceae
 Orden: Gunnerales (antydes i APG II-systemet)
 gunnerusbladfamilien (Gunneraceae)
 Myrothamnaceae
 Orden: Santalales
 Balanophoraceae
 Erythropalaceae
 Loranthaceae
 Misodendraceae
 Olacaceae
 Opiliaceae
 sandeltrefamilien eller trådurtfamilien (Santalaceae) d n s
 Schoepfiaceae
 Orden: Saxifragales
 Altingiaceae
 Aphanopetalaceae
 katsurafamilien (Cercidiphyllaceae) 
 bergknappfamilien (Crassulaceae) d f i n sv s
 Cynomoriaceae
 Daphniphyllaceae
 ripsfamilien (Grossulariaceae) d f n s
 tusenbladfamilien (Haloragaceae) d f i n s
 trollhasselfamilien (Hamamelidaceae)
 Iteaceae
 peonfamilien (Paeoniaceae)
 Penthoraceae
 Peridiscaceae
 Pterostemonaceae
 sildrefamilien d f i n sv s
 Tetracarpaeaceae
 Klade: Rosidae
 Orden: Vitales (Vitales)Sannsynligvis en orden som er en søstergruppe til hele den øvrige gruppen av Rosidae. R. K. Jansen, C. Kaittanis, S. B. Lee, C. Saski, J. Tomkins, A. J. Alverson og H. Daniell (2006): «Phylogenetic analyses of Vitis (Vitaceae) based on complete chloroplast genome sequences: effects of taxon sampling and phylogenetic methods on resolving relationships among rosids». BMC Evolutionary Biology Nr 6: 32, 2006.
 vinrankefamilien eller vinfamilien (Vitaceae) 
 Orden: Crossosomatales (Crossosomatales)
 blærenøttfamilien (Staphyleaceae) 
 crossosomataceae (Crossosomataceae)
 stachyuraceae (Stachyuraceae)
 Orden: Aphloiales (Aphloiales) (antydes i APG II-systemet, alternativt: Crossosomatales)Noen forskere plasserer disse fem familiene i Crossomatales: Matthews, M. L. og P. K. Endress (2005): «Comparative floral structure and systematics in Crossosomatales (Crossosomataceae, Stachyuraceae, Staphyleaceae, Aphloiaceae, Geissolomataceae, Ixerbaceae, Strasburgeriaceae)», Botanical Journal of the Linnean Society Nr 147, 2005, side 1-46. 
 aphloiaceae (Aphloiaceae)
 geissolomataceae (Geissolomataceae)
 ixerbaceae (Ixerbaceae)
 picramniaceae (Picramniaceae)
 strassburgeriaceae (Strassburgeriaceae)
 Orden: Geraniales (Geraniales)
 francoaceae  (Francoaceae )
 storkenebbfamilien (Geraniaceae) d f i n s
 ledocarpaceae (Ledocarpaceae)
 melianthaceae (Melianthaceae)
 vivianiaceae (Vivianiaceae)
 Orden: Myrtales (Myrtales)
 alzateaceae (Alzateaceae) 
 combretaceae (Combretaceae)  
 crypteroniaceae (Crypteroniaceae) 
 heteropyxidaceae (Heteropyxidaceae) 
 kattehalefamilien (Lythraceae) d f n s
 melastomataceae (Melastomataceae) 
 memecylaceae (Memecylaceae) 
 myrtefamilien (Myrtaceae) 
 oliniaceae (Oliniaceae) 
 mjølkefamilien eller nattlysfamilien (Onagraceae) d f i n s
 penaeaceae (Penaeaceae) 
 psiloxylaceae (Psiloxylaceae) 
 rhynchocalycaceae (Rhynchocalycaceae) 
 vochysiaceae (Vochysiaceae) 
 Underklade: Fabider (Eurosidae I) 
 Orden: Uplassert
 huaceae (Huaceae)
 Orden: Zygophyllales (Zygophyllales) (antydes i APG II-systemet)
 leddbladfamilien  (Zygophyllaceae) (inkluderer Krameriaceae i APG II-systemet)
 Orden: Fabales (Fabales)
 erteblomstfamilien (Fabaceae) d f i n s
 tamarindfamilien (Leguminosae-Caesalpinioideae) Sannsynlig, ikke-monotypisk underfamilie.
 mimosafamilien (Leguminosae-Mimosoideae) Sannsynlig, ikke-monotypisk underfamilie.
 blåfjærfamilien (Polygalaceae) d f n s
 quillajaceae (Quillajaceae)
 surianaceae (Surianaceae)
 Orden: Celastrales (Celastrales)
 spolebuskfamilien (Celastraceae) d s
 jåblomfamilien (Parnassiaceae) d f i n s
 lepidobotryaceae (Lepidobotryaceae)
 Orden: Malpighiales (Malpighiales) (inkluderer Rafflesiales i APG II-systemet)
 achariaceae (Achariaceae)
 balanopaceae (Balanopaceae)
 bonnetiaceae (Bonnetiaceae)
 caryocaraceae (Caryocaraceae)
 centroplacaceae (Centroplacaceae)
 chrysobalanaceae (Chrysobalanaceae)
 perikumfamilien (Clusiaceae)
 ctenolophonaceae (Ctenolophonaceae)
 dichapetalaceae (Dichapetalaceae)
 evjeblomfamilien (Elatinaceae) d f n s
 kokafamilien (Erythroxylaceae)
 vortemelkfamilien (Euphorbiaceae) d f n s
 euphroniaceae (Euphroniaceae)
 goupiaceae (Goupiaceae)
 humiriaceae (Humiriaceae)
 hypericaceae (Hypericaceae)
 irvingiaceae (Irvingiaceae)
 ixonanthaceae (Ixonanthaceae)
 lacistemataceae (Lacistemataceae)
 linfamilien (Linaceae) d f i n s
 lophopyxidaceae (Lophopyxidaceae)
 malpighiaceae (Malpighiaceae)
 malesherbiaceae (Malesherbiaceae)
 medusagynaceae (Medusagynaceae)
 ochnaceae (Ochnaceae)
 pandaceae (Pandaceae)
 pasjonsblomstfamilien (Passifloraceae)
 phyllanthaceae (Phyllanthaceae)
 picrodendraceae (Picrodendraceae)
 podostemaceae (Podostemaceae)
 putranjivaceae (Putranjivaceae)
 quiinaceae (Quiinaceae)
 rafflesiaceae (Rafflesiaceae) (tidligere: Rafflesiales)
 rhizophoraceae (Rhizophoraceae)
 vierfamilien eller pilefamilien (Salicaceae) d f i n sv s
 trigoniaceae (Trigoniaceae)
 turneraceae (Turneraceae)
 fiolfamilien (Violaceae) d f i n s
 Orden: Oxalidales (Oxalidales)
 averrhoaceae (Averrhoaceae)
 brunelliaceae (Brunelliaceae)
 cephalotaceae (Cephalotaceae) 
 connaraceae (Connaraceae)
 cunoniaceae (Cunoniaceae)
 elaeocarpaceae (Elaeocarpaceae)
 gjøkesyrefamilien eller gaukesyrefamilien (Oxalidaceae) d f i n s
 Orden: Rosales (Rosales)(inkluderer Urticales i APG II-systemet)
 barbeyaceae (Barbeyaceae)
 hampefamilien (Cannabaceae) d f n s
 dirachmaceae (Dirachmaceae)
 sølvbuskfamilien eller tindvedfamilien (Elaeagnaceae) d f n s
 morbærfamilien (Moraceae) 
 trollheggfamilien (Rhamnaceae) d f n s
 rosefamilien (Rosaceae) d f i n sv s
 almefamilien (Ulmaceae) d f n s
 neslefamilien (Urticaceae)  d f i n s
 Orden: Cucurbitales (Cucurbitales)
 anisophylleaceae (Anisophylleaceae) (usikker taksonomi)
 begoniafamilien (Begoniaceae)
 coriariaceae (Coriariaceae)
 corynocarpaceae (Corynocarpaceae)
 gresskarfamilien (Cucurbitaceae) 
 datiscaceae (Corynocarpaceae)
 tetramelaceae (Tetramelaceae)
 Orden: Fagales (Fagales)
 bøkefamilien (Fagaceae) d f n s
 bjørkefamilien (Betulaceae) d f i n sv s
 jerntrefamilien (Casuarinaceae)
 porsfamilien (Myricaceae) d f n s
 sydbøkfamilien (Nothofagaceae)
 valnøttfamilien (Juglandaceae) 
 rhoipteleaceae (Rhoipteleaceae )
 ticodendraceae (Ticodendraceae )
 Underklade: Malvider (Eurosidae II) 
 Orden: Huerteales eller Tapisciales (antydes i APG II-systemet)
 dipentodontaceae (Dipentodontaceae)
 gerrardinaceae (Gerrardinaceae)
 tapisciaceae (Tapisciaceae)
 Orden: Malvales (Malvales)
 bixaceae (Bixaceae) 
 solrosefamilien (Cistaceae) d f n s
 cochlospermaceae (Cochlospermaceae) 
 cytinaceae (Cytinaceae) (søstergruppe til Muntingiaceae)
 diegodendraceae (Diegodendraceae) 
 dipterocarpaceae (Dipterocarpaceae) 
 kattostfamilien (Malvaceae) d f n s
 muntingiaceae (Muntingiaceae)(søstergruppe til Cytinaceae)
 neuradaceae (Neuradaceae) 
 sarcolaenaceae (Sarcolaenaceae) 
 sphaerosepalaceae (Sphaerosepalaceae) 
 tysbastfamilien (Thymelaeaceae) d f n s
 Orden: Brassicales (Brassicales)
 akaniaceae (Akaniaceae)
 bataceae (Bataceae) 
 kapersfamilien (Capparaceae, Capparidaceae)Lennart Stenberg (red), Steinar Moen (norsk red): Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal 2003 (Oslo 2007), side 206.
 papayafamilien (Caricaceae)
 cleomaceae (Cleomaceae) 
 korsblomstfamilien (Cruciferae) d f i n sv s
 emblingiaceae (Emblingiaceae )
 gyrostemonaceae (Gyrostemonaceae) 
 koeberliniaceae (Koeberliniaceae)
 limnanthaceae (Moringaceae) 
 moringaceae (Moringaceae) 
 pentadiplandraceae (Pentadiplandraceae)
 resedafamilien (Resedaceae) d f n s
 salvadoraceae (Salvadoraceae) 
 setchellanthaceae (Setchellanthaceae) 
 stixaceae (Stixaceae) (inkludert i kapersfamilien)
 tovariaceae (Tovariaceae) 
 blomkarsefamilien (Tropaeolaceae) 
 Orden: Sapindales (Sapindales)
 sumakfamilien (Anacardiaceae)
 biebersteiniaceae (Biebersteiniaceae)  
 balsamfamilien (Burseraceae)  
 kirkiaceae (Kirkiaceae)  
 mahognifamilien (Meliaceae)
 nitrariaceae (Nitrariaceae) inkl Peganaceae og Tetradiclidaceae)
 rutefamilien eller sitrusfamilien (Rutaceae)
 lønnefamilien (Sapindaceae) 
 bittervedfamilien (Simaroubaceae) 
 Klade: Kurvplante-kladen (Asteridae)
 Orden: Cornales (Cornales) 
 kornellfamilien (Cornaceae) d f i n s curtisiaceae (Curtisiaceae) 
 grubbiaceae (Grubbiaceae) 
 hortensiafamilien (Hydrangeaceae) 
 hydrostachyaceae (Hydrostachyaceae)
 loasaceae (Loasaceae)  
 nyssaceae (Nyssaceae)
 Orden: Ericales (Ericales) 
 kattebuskfamilien (Actinidiaceae) 
 springfrøfamilien (Balsaminaceae) d f n s clethraceae (Clethraceae)
 cyrillaceae (Cyrillaceae)
 fjellprydfamilien (Diapensiaceae) f i n s ibenholtfamilien (Ebenaceae) 
 lyngfamilien (Ericaceae) d f i n sv s kreklingfamilien (Empetraceae) d f i n sv s fouquieriaceae (Fouquieriaceae)
 lecythidaceae (Lecythidaceae) 
 lissocarpaceae (Lissocarpaceae) (usikker plassering)
 maesaceae (Maesaceae)
 marcgraviaceae (Marcgraviaceae)
 mitrastemonaceae (Mitrastemonaceae) (tidligere: Rafflesiales eller Malpighales)
 pellicieraceae (Pellicieraceae)
 pentaphylacaceae (Pentaphylacaceae)
 fjellflokkfamilien (Polemoniaceae) f n sv s nøkleblomfamilien (Primulaceae) d f i n s fredløsfamilien (Myrsinaceae) 
 roridulaceae (Roridulaceae)
 sapodillefamilien (Sapotaceae) 
 fluetrompetfamilien (Sarraceniaceae) s sladeniaceae (Sladeniaceae)
 styracaceae (Styracaceae)
 symplocaceae (Symplocaceae)
 ternstroemiaceae (Ternstroemiaceae)
 tetrameristaceae (Tetrameristaceae)
 tebuskfamilien (Theaceae)
 theophrastaceae (Theophrastaceae)
 Underklade: Euasteridae I (Euasteridae I) 
 Orden: Usikker
 rubladfamilien (Boraginaceae) d f i n sv s inkl honningurtfamilien (Hydrophyllaceae)) (evt i kurvplantetordenen Asterales)
 Icacinaceae
 Oncothecaceae
 Vahliaceae
 Orden: Garryales
 Eucommiaceae
 Garryaceae
 Orden: Gentianales
 gravmyrtfamilien (Apocynaceae)
 Gelsemiaceae
 søterotfamilien (Gentianaceae) d f i n sv s Klade' loganiaceae (Loganiaceae) inkl stryknintrefamilien
 maurefamilien (Rubiaceae) d f i n s
 Orden: Lamiales
 akantusfamilien (Acanthaceae)
 trompettrefamilien (Bignoniaceae)
 Byblidaceae
 Calceolariaceae
 Carlemanniaceae
 fagerblomstfamilien (Gesneriaceae)
 leppeblomstfamilien (Labiatae, Lamiaceae) d f i n s
 blærerotfamilien (Lentibulariaceae) d f i n s
 Martyniaceae
 Myoporaceae
 oliventrefamilien eller oljetrefamilien (Oleaceae) d f n s
 snylterotfamilien (Orobanchaceae) d s
 paulowniaceae (Paulowniaceae)  
 sesamfamilien (Pedaliaceae) 
 gjøglerblomfamilien (Phrymaceae)
 kjempefamilien (Plantaginaceae) d f i n s
 Underfamilie vasshårfamilien (Callitrichaceae) d f i n s
 Plocospermataceae
 Schlegeliaceae
 brunrotfamilien (Scrophulariaceae) d f i n sv s
 Stilbaceae 
 Tetrachondraceae
 jernurtfamilien (Verbenaceae) d s
 Orden: Solanales
 vindelfamilien (Convolvulaceae) d f n s
 Hydroleaceae
 Montiniaceae
 søtvierfamilien eller potetfamilien (Solanaceae) d f n s
 Sphenocleaceae
 Underklade: Euasteridae II
 Orden: Bruniales
 Bruniaceae
 Columelliaceae (+ Desfontainiaceae)
 Orden: Usikker
 Eremosynaceae = syn.  Escalloniaceae
 Escalloniaceae = syn. Eremosynaceae (+ Tribelaceae) 
 Paracryphiaceae (+ Sphenostemonaceae og Quintiniaceae) 
 Polyosmaceae
 Orden: Kurvplanteordenen (Asterales)
 Alseuosmiaceae (Alseuosmiaceae)
 Argophyllaceae (Argophyllaceae)
 kurvplantefamilien eller korgplantefamilien (Asteraceae) d f i n sv s
 rubladfamilien (Boraginaceae) d f i n sv s inkl honningurtfamilien (Hydrophyllaceae)) (evt i Euasteridae I)
 Calyceraceae
 klokkefamilien eller botnegrasfamilien (Campanulaceae) d f i n sv s
 Goodeniaceae (inkl Brunoniaceae)
 bukkebladfamilien (Menyanthaceae) d f i n s
 Pentaphragmaceae
 Phellinaceae
 Rousseaceae (inkl Carpodetaceae)
 Stylidiaceae (inkl Donatiaceae)
 Orden: Apiales
 skjermplantefamilien (Apiáceae) d f i n s
 bergflettefamilien (Araliaceae) d n s
 Aralidiaceae
 Griseliniaceae
 Mackinlayaceae
 Melanophyllaceae
 Myodocarpaceae
 Pennantiaceae
 Pittosporaceae
 Torricelliaceae
 Orden: Aquifoliales
 kristtornfamilien d n s
 Cardiopteridaceae
 Helwingiaceae
 Phyllonomaceae
 Stemonuraceae
 Orden: Dipsacales
 moskusurtfamilien (Adoxaceae) d f n s
 kaprifolfamilien eller kaprifoliumfamilien (Caprifoliaceae) d f n s
 Diervillaceae
 kardeborrefamilien (Dipsacaceae) d f i n s
 linneafamilien (Linneaceae) d f n s
 Morinaceae
 vendelrotfamilien (Valerianaceae) d f i n s
 Underklasse: Enfrøbladete planter (Monocotyledones, Liliopsida) 
 Orden: Usikker
 petrosaviaceae (Petrosaviaceae)
 Orden: Acorales (Acorales) (antydes i APG II-systemet)
 kalmusrotfamilien (Acoraceae) d f n s (uplassert i APG II-systemet)Lennart Stenberg (red), Steinar Moen (norsk red): Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal 2003 (Oslo 2007), side 740.
 Orden: Alismatales (Alismatales) 
 vassgrofamilien (Alismataceae) d f n s
 aponogetonaceae (Aponogetonaceae)
 myrkonglefamilien (Araceae) d f n s
 brudelysfamilien (Butomaceae) d f n s
 cymodoceaceae (Cymodoceaceae)
 froskebittfamilien (Hydrocharitaceae) d f n s
 sauløkfamilien (Juncaginaceae) d f i n s
 andematfamilien (Lemnaceae) d f n sLennart Stenberg (red), Steinar Moen (norsk red): Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal 2003 (Oslo 2007), side 743.
 limnocharitaceae (Limnocharitaceae) 
 posidoniaceae (Posidoniaceae) 
 tjønnaksfamilien (Potamogetonaceae) d f i n s
 havgrasfamilien (Ruppiaceae)
 sivblomfamilien (Scheuchzeriaceae) d f n s
 bjønnbroddfamilien (Tofieldiaceae) f i n s
 vasskransfamilien (Zannichelliaceae)
 ålegrasfamilien (Zosteraceae)
 Orden: Asparagales (Asparagales)
 løkfamilien (Alliaceae) d f i n s inkl Agapanthaceae, Amaryllidaceae
 påskeliljefamilien eller narsissfamilien (Amaryllidaceae) 
 sandliljefamilien (Anthericaceae] d s (evt inkludert i Agavaceae)
 aspargesfamilien (Asparagaceae) d f n s (tidligere inkl Agavaceae, Aphyllanthaceae, Convallariaceae, Hesperocallidaceae, Hyacinthaceae, Laxmanniaceae, Ruscaceae, Themidaceae)
 agavefamilien (Agavaceae) (i APG II-systemet inkluderer den Anemarrhenaceae, Sandliljefamilien (Anthericaceae), Behniaceae, Herreriaceae)
 asteliaceae (Asteliaceae) 
 blandfordiaceae (Blandfordiaceae)  
 boryaceae (Boryaceae)  
 konvallfamilien (Convallariaceae) d f n s
 doryanthaceae (Doryanthaceae)  
 hyasintfamilien (Hyacinthaceae) d f n s
 hypoxidaceae (Hypoxidaceae) 
 sverdliljefamilien (Iridaceae) d f n s
 ixioliriaceae (Ixioliriaceae)  
 lanariaceae (Lanariaceae)  
 orkidéfamilien (Orchidaceae) d f i n s
 tecophilaeaceae (Tecophilaeaceae)  
 xanthorrhoeaceae (Xanthorrhoeaceae, inkl aloëfamilien, dagliljefamilien)  
 Underfamilie aloëfamilien (Asphodelaceae)
 Underfamilie dagliljefamilien (Hemerocallidaceae) 
 xeronemataceae (Xeronemataceae)  
 Orden: Dioscoreales (Dioscoreales) 
 burmanniaceae (Burmanniaceae)
 yamsrotfamilien (Dioscoreaceae)
 romefamilien (Nartheciaceae) d n s
 Orden: Liljeplanter (Liliales)
 alstroemeriaceae (Alstroemeriaceae) 
 campynemataceae (Campynemataceae) 
 tidløsfamilien (Colchicaceae) d n s
 corsiaceae (Corsiaceae) (i APG II-systemet siden 2003) 
 liljefamilien (Liliaceae) d f n s
 luzuriagaceae (Luzuriagaceae) 
 giftliljefamilien (Melanthiaceae) f n (i APG II-systemet inkluderer den firbladfamilien/trebladfamilien (Trilliaceae))
 Underfamilie firbladfamilien eller trebladfamilien (Trilliaceae)
 philesiaceae (Philesiaceae) 
 rhipogonaceae (Rhipogonaceae) 
 smilacaceae (Smilacaceae) 
 Orden: Pandanales (Pandanales)
 cyclanthaceae (Cyclanthaceae)
 pandanaceae (Pandanaceae)
 stemonaceae (Stemonaceae)
 triuridaceae (Triuridaceae)
 velloziaceae (Velloziaceae)
 Klade: Commelinidae (Commelinidae)
 Orden: Usikker
 dasypogonaceae (Dasypogonaceae)
 Orden: Commelinales (Commelinales) 
 dagblomstfamilien (Commelinaceae)
 haemodoraceae (Haemodoraceae) 
 hanguanaceae (Hanguanaceae) 
 philydraceae (Philydraceae) 
 vannhyasintfamilien (Pontederiaceae) 
 Underorden: Palmer (Arecales)
 palmefamilien (Arecaceae)
 Orden: Poales (Poales) 
 anarthriaceae (Anarthriaceae)
 ananasfamilien (Bromeliaceae)
 centrolepidaceae (Centrolepidaceae) 
 starrfamilien eller halvgrasfamilien (Cyperaceae) d f i n sv s
 ecdeiocoleaceae (Ecdeiocoleaceae)
 eriocaulaceae (Eriocaulaceae)
 flagellariaceae (Flagellariaceae)
 joinvilleaceae (Joinvilleaceae) 
 sivfamilien (Juncaceae) d f i n sv sFem arter på Svalbard. I tillegg er heisiv (Juncus squarrosus) funnet ved en tidligere russisk gruveby i Colesbukta på Svalbard, men det antas at den kan ha vært innført. Lid & Lid, Norsk flora, 2005, side 927.
 mayacaceae (Mayacaceae)
 grasfamilien (Poaceae) d f i n sv s
 rapateaceae (Rapateaceae)
 restionaceae (Restionaceae)
 piggknoppfamilien (Sparganiaceae) d f i n s
 thurniaceae (Thurniaceae)
 dunkjevlefamilien (Typhaceae) d f n s
 xyridaceae (Xyridaceae)  (inkluderer familien Abolbodaceae)
 Orden: Ingefærplanter (Zingiberales)
 cannaceae (Cannaceae)
 costaceae (Costaceae)
 heliconiaceae (Heliconiaceae)
 lowiaceae (Lowiaceae)
 pilrotfamilien (Marantaceae)
 bananfamilien (Musaceae)
 strelitziaceae (Strelitziaceae)
 ingefærfamilien (Zingiberaceae)

 Se også 
 Liste over plantefamilier
 Liste over planteordener
 blomsterplanter

 Referanser 

 Litteratur 
 Cheifetz, Anna, Clare, Double, Loretta Barnard, Denise Imwold, Botanica's Pocket Annuals & Perennials, Könemann – Random House, Australia 2004. ISBN 3-8331-2162-9.
 Johnson, Owen & David More: Collins Tree Guide, Collins, London 2004, versjon 2006. ISBN 978-0-00-720771-8.
 Lid, Johannes & Dagny Tande Lid, Reidar Elven (red.), Norsk Flora, Det norske Samlaget, Oslo 2007. ISBN 978-82-521-6029-1.
 Raven, Peter H., Ray F. Evert, & Eichhorn, Susan E., Biology of Plants, 7. utgave. W. H. Freeman and Company, New York 2005. ISBN 0-7167-1007-2.
 Smith, A. R., K. M. Pryer, et al, «A classification for extant ferns», i Taxon, Nr. 55 (3), 2006, side 705–731.
 Stenberg, Lennart & Bo Mossberg, Steinar Moen (norsk red.), Gyldendals store nordiske flora, Gyldendal, Oslo 2007. ISBN 978-82-05-32563-0.

 Eksterne lenker 

 Artsdatabanken.no – offisiell norsk taksonomi for karplanter.
 ITIS – oversikt over gruppene innen karplanter (Traceobionta).
 Plant Systematics.org fra University of Maryland.
 Systematisk liste over de historiske og nåværende gruppene av karplanter fra Plant Systematics.org.
 Angiosperm Phylogeny Website – frøplante-ordener med beskrivelse av familier fra Angiosperm Phylogeny Group hos Mobot.org.
 L. Watson og M. J. Dallwitz, 1992–, The Families of Flowering Plants, beskrivelse av alle familier av blomsterplanter.


Kategori:Botanikklister