Verdensmesterskapet i skiflyging

Verdensmesterskapet i skiflyging er de verdensmesterskap som arrangeres av Det internasjonale skiforbundet (FIS) i skiflyging og holdes annethvert år. VM i skiflyging ble første gang arrangert i 1972, og fra 1973 til 1985 ble mesterskapet arrangert i oddetallsår. Siden 1986 har verdensmesterskapet i skiflyging blitt arrangert i partallsår. Lagkonkurranse ble første gang arrangert i 2004.

Verdensmesterskapet er blitt arrangert i alle de fem skiflygingsbakkene som er i drift. Det har aldri blitt arrangert i skiflygingsbakken Copper Peak i Ironwood i Michigan i USA.

Kort historie
Fra skiflygingsuker til VM og verdenscup
Begrepet «skiflyging» har siden 1930-tallet blitt brukt som betegnelse på skihopping i særlig store hoppbakker, etter at den første store bakken i Planica ble bygd i 1934. Det ble arrangert skiflygingsuker i Planica på 1930- og 40-tallet til tross for at FIS ikke tillot hopping i eller bygging av skiflygingsbakker.

Etter at Oberstdorf tok i bruk sin skiflygingsbakke i 1950, vedtok FIS i 1951 å tillate bygging av slike bakker, og overtok den formelle organiseringen også av skiflyging, i tillegg til annen skihopping. Fra og med 1952 gikk skiflygingsukene på rundgang mellom Planica, Oberstdorf og Kulm (Bad Mitterndorf). I 1966 ble Vikersundbakken utbygd til skiflygingsbakke, og arrangerte etter hvert også skiflygingsuke.

Det første offisielle verdensmesterskapet i skiflyging ble arrangert i Planica i 1972. De neste årene ble det fremdeles arrangert skiflygingsuker i de årene det ikke var VM. Da verdenscupen i hopp startet opp sesongen 1979/80, ble skiflygingsukene en del av verdenscupen. Også VM i skiflyging inngikk en periode i verdenscupen.

Kvinner har ved noen få anledninger hoppet i skiflygingsbakker, men det har aldri blitt arrangert terminfestede skiflygingsrenn for kvinner.

Værforhold, avlysninger og stygge fall
Under VM i skiflyging har kun lagkonkurransen i 2014 blitt avlyst på grunn av vanskelige værforhold, men mange mesterskap har vært plaget av dårlig vær som har ført til utsettelser og avlysning av hele konkurransedager og enkeltomganger. Nærmest full avlysning av VM kom man i Vikersund i 2000, da vind, problemer med sporet og dataproblemer gjorde at kun treningen fredag kunne gjennomføres som planlagt. VM ble til slutt gjennomført med tre konkurranseomganger mandag.Enzyklopädie des Skispringens, s. 380

I Oberstdorf i 1988 skapte vedvarende, kraftig snøvær store problemer for arrangørene, og gjorde at kvalifiseringen fredag og rennet lørdag måtte avlyses. Lørdag kveld ble det meldt at alle veiene i dalene rundt Oberstdorf, inkludert veien gjennom Birgsautal forbi skiflygingsbakken, måtte stenges på grunn av snøskredfaren. Man greide likevel å åpne veien fra Oberstdorf sentrum opp til skiflygingsbakken i løpet av natta. Været bedret seg, og rennet søndag kunne avvikles.Enzyklopädie des Skispringens, s. 371

Også under VM i 1972, 1973, 1977, 1979, 1985, 1990, 1992, 1994, 2002, 2012, 2014, 2016 og 2018 ble omganger eller hele konkurransedager avlyst på grunn av dårlig vær.

I Harrachov i 1983 ble alle konkurranseomgangene gjennomført, men sterk vind bidro til flere stygge fall. Blant annet falt Horst Bulau fra Canada og Jens Weißflog fra Øst-Tyskland stygt under trening, noe som førte til at hele det canadiske laget trakk seg fra mesterskapet.Enzyklopädie des Skispringens, s. 367 Under VM i Bad Mitterndorf i 1986 ble syv hoppere skadet i stygge fall. Blant disse var norske Rolf Åge Berg (hjernerystelse og ødelagt korsbånd, 12 % invalid), japanske Masahiro Akimoto (hjernerystelse og brudd i høyre ankel) og Ulf Findeisen fra Øst-Tyskland (hjernerystelse, ribbeinsbrudd og hjertestans).Arne Thoresen: Lengst gjennom lufta. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6, s. 204-205

Verdensrekorder
Det har blitt satt flere verdensrekorder under VM i skiflyging, både på trening foran VM og i selve konkurransene. Siste gang det skjedde under VM var imidlertid så langt tilbake som i 1994, da Espen Bredesen fra Norge hoppet 209 meter under trening i Planica 18. mars. Alle senere verdensrekorder er blitt satt i verdenscuprenn enten i Planica eller Vikersund.

Heinz Wosipiwo fra Øst-Tyskland var den første som satte verdensrekord under et verdensmesterskap, da han hoppet 169 meter under trening i Oberstdorf 9. mars 1973. Under dette mesterskapet falt imidlertid flere hoppere på hopp som var betydelig lengre enn stående verdensrekord. Lengst av disse var sveitsiske Walter Steiners hopp på 179 meter.Skispringen.com: Weltrekord Skifliegen - complete list (foruminnlegg 5. mars 2009, redigert 16. juni 2009)

Resultater
 År Sted Bakke Øvelse Verdensmester Sølv Bronse 1972  Planica VelikankaK165 Individuelt  Walter Steiner  Heinz Wosipiwo  Jiří Raška 1973  Oberstdorf Heini Klopfer-bakkenK165 Individuelt  Hans-Georg Aschenbach  Walter Steiner  Karel Kodejška 1975  Bad Mitterndorf KulmK152 Individuelt  Karel Kodejška  Rainer Schmidt  Karl Schnabl 1977  Vikersund  VikersundbakkenK150 Individuelt  Walter Steiner  Toni Innauer  Henry Glaß 1979  Planica VelikankaK165 Individuelt  Armin Kogler  Axel Zitzmann  Piotr Fijas 1981  Oberstdorf Heini Klopfer-bakkenK175 Individuelt  Jari Puikkonen  Armin Kogler  Tom Levorstad 1983  Harrachov ČerťákK180 Individuelt  Klaus Ostwald  Pavel Ploc  Matti Nykänen 1985  Planica VelikankaK185 Individuelt  Matti Nykänen  Jens Weißflog  Pavel Ploc 1986  Bad Mitterndorf KulmK185 Individuelt  Andreas Felder  Franz Neuländtner  Matti Nykänen 1988  Oberstdorf Heini Klopfer-bakkenK182 Individuelt  Ole Gunnar Fidjestøl  Primož Ulaga  Matti Nykänen 1990  Vikersund VikersundbakkenK175 Individuelt  Dieter Thoma  Matti Nykänen  Jens Weißflog 1992  Harrachov ČerťákK180 Individuelt  Noriaki Kasai  Andreas Goldberger  Roberto Cecon 1994  Planica VelikankaK185 Individuelt  Jaroslav Sakala  Espen Bredesen  Roberto Cecon 1996  Bad Mitterndorf KulmK185/JL190 Individuelt  Andreas Goldberger  Janne Ahonen  Urban Franc 1998  Oberstdorf Heini Klopfer-bakkenK185/JL194 Individuelt  Kazuyoshi Funaki  Sven Hannawald  Dieter Thoma 2000  Vikersund VikersundbakkenK185/JL207 Individuelt  Sven Hannawald  Andreas Widhölzl  Janne Ahonen 2002  Harrachov ČerťákK185/JL203 Individuelt  Sven Hannawald  Martin Schmitt  Matti Hautamäki 2004  Planica LetalnicaK185/JL215 Individuelt  Roar Ljøkelsøy  Janne Ahonen  Tami Kiuru Lag    2006  Bad Mitterndorf KulmK185/HS200 Individuelt  Roar Ljøkelsøy  Andreas Widhölzl  Thomas Morgenstern Lag    2008  Oberstdorf Heini Klopfer-bakkenK185/HS213 Individuelt  Gregor Schlierenzauer  Martin Koch  Janne Ahonen Lag    2010  Planica LetalnicaK185/HS215 Individuelt  Simon Ammann  Gregor Schlierenzauer  Anders Jacobsen Lag    2012  Vikersund VikersundbakkenK195/HS225 Individuelt  Robert Kranjec  Rune Velta  Martin Koch Lag    2014  Harrachov  ČerťákK185/HS205 Individuelt  Severin Freund  Anders Bardal  Peter Prevc Lag colspan=3 align=center  2016  Bad Mitterndorf KulmK200/HS225 Individuelt  Peter Prevc  Kenneth Gangnes  Stefan KraftLag    2018  Oberstdorf Heini Klopfer-bakken K200/HS235 Individuelt  Daniel-André Tande  Kamil Stoch  Richard FreitagLag    2020  Planica LetalnicaK200/HS240 Individuelt  Karl Geiger  Halvor Egner Granerud  Markus EisenbichlerLag    2022  Vikersund VikersundbakkenK200/HS240 Individuelt  Marius Lindvik  Timi Zajc  Stefan Kraft Lag    2024  Bad Mitterndorf KulmK200/HS235 Individuelt  Stefan Kraft   Andreas Wellinger  Timi Zajc  Lag     2026  Oberstdorf Heini Klopfer-bakkenK200/HS235 Individuelt  Domen Prevc   Marius Lindvik  Ren Nikaidō Lag    2028  Planica LetalnicaK200/HS240 Individuelt Lag
Fotnoter

Medaljefordeling
100x100px|FIS Gull-medalje 100x100px|FIS Sølv-medalje 100x100px|FIS Bronse-medalje
 Nasjoner 
Kursiv skrift angir nasjoner som ikke lenger eksisterer.
Oppdatert per VM i skiflyging 2026 

 1    10  7  5  22 2    8  10  7  25 3    5  2  4  11 4    4  7  5  16 5    3  1  0  4 6    3  0  1  4 7    2  6  8  16 8    2  4  2  8 9    1  1  3  510    1  0  0  1   1  0  0  1 12    0  1  3  4 13    0  1  0  1 14    0  0  2  2Totalt  40  40  40  120

 Utøvere 
Tabellen inkluderer samtlige utøvere som har vunnet minst én gullmedalje.
Oppdatert per VM i skiflyging 2026

 Plass Utøver Land Fra Til Gull Sølv BronseTotalt 1. Gregor Schlierenzauer    2008  2012  4  1  0  5 2. Daniel-André Tande   2016  2022  4  0  1  5 3. Roar Ljøkelsøy    2004  2006  4  0  0  4 4. Martin Koch   2008  2012  3  1  1  5 Peter Prevc   2014  2024  3  1  1  5 6. Domen Prevc   2018  2026  3  1  0  4 7. Thomas Morgenstern   2004  2012  3  0  2  5 Johann André Forfang   2016  2026  3  0  2  5 9. Bjørn Einar Romøren   2004  2010  2  1  1  4 Timi Zajc   2018  2024  2  1  1  4 11. Sven Hannawald   1998  2002  2  1  0  3 Walter Steiner   1972  1977  2  1  0  3 13. Tommy Ingebrigtsen   2004  2006  2  0  0  2 Robert Johansson   2018  2020  2  0  0  2 Andreas Kofler   2008  2012  2  0  0  2 16. Severin Freund    2012  2022  1  3  0  4 17. Stefan Kraft    2016  2026  1  2  3  6 18. Karl Geiger    2020  2024  1  2  1  4  19. Matti Nykänen   1983  1990  1  1  3  5 20. Marius Lindvik   2022  2026  1  1  2  4 21. Andreas Goldberger   1992  2004  1  1  1  3 Halvor Egner Granerud   2020  2022  1  1  1  3 23. Armin Kogler   1979  1981  1  1  0  2 Kenneth Gangnes   2016  2016  1  1  0  2 25. Wolfgang Loitzl   2004  2010  1  0  1  2 Karel Kodejška   1973  1975  1  0  1  2 Robert Kranjec   2012  2012  1  0  1  2 Ren Nikaidō   2026  2026  1  0  1  2 Dieter Thoma   1990  1998  1  0  1  2 30. Simon Ammann   2010  2010  1  0  0  1 Klaus Ostwald   1983  1983  1  0  0  1 Hans-Georg Aschenbach   1973  1973  1  0  0  1 Andreas Felder   1986  1986  1  0  0  1 Lars Bystøl   2006  2006  1  0  0  1 Anders Fannemel   2016  2016  1  0  0  1 Ole Gunnar Fidjestøl   1988  1988  1  0  0  1 Sigurd Pettersen   2004  2004  1  0  0  1 Andreas Stjernen    2018  2018  1  0  0  1 Kazuyoshi Funaki   1998  1998  1  0  0  1 Noriaki Kasai   1992  1992  1  0  0  1 Ryōyū Kobayashi   2026  2026  1  0  0  1 Tomofumi Naitō   2026  2026  1  0  0  1 Naoki Nakamura   2026  2026  1  0  0  1 Anže Lanišek   2022  2022  1  0  0  1 Lovro Kos   2024  2024  1  0  0  1 Jaroslav Sakala    1994  1994  1  0  0  1 Jari Puikkonen   1981  1981  1  0  0  1

Kilder
Jens Jahn, Egon Theiner: Enzyklopädie des Skispringens. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, flere sider
Statistics - Ranks & Positions: FIS Ski-Flying World Championships hos fis-ski.com