Administrative enheter på provinsnivå i Kina frem til 1949

Opp gjennom historien har de administrative enheter på provinsnivå i Kina endret seg stadig. 

Artikkelen er uferdig. Det må bl.a. komme en rekke oversikter til, og helst kart. 

Kinas provinser under Yuan-dynastiet

Mongolene, som lyktes i å underlegge seg hele Kina under Yuan-dynastiet i 1279, innførte et system som ble forløperen for det moderne provinssystemet. 

Kina fikk da ti provinser. Hovedstedene er oppgitt i parentes. Til sist en skissering av geografisk beliggenhet ifølge de moderne geografiske enheter og betegnelser. 

Gānsù (Ganzhou = Zhangye), tilsvarer dagens Gansu og Ningxia
Huguǎng (Wuchang), tilsvarer dagens Hunan, vestlige Guangdong, Guangxi, Guizhou og Hainan
Hénánjiāngběi (Bianliang = Kaifeng), tilsvarer dagens Henan, nordlige Hubei, nordlige Jiangsu, nordlige Anhui
Jiāngxī (Longxing = Nanchang), tilsvarer dagens Jiangxi og østlige Guangdong 
Jiāngzhè (Hangzhou), tilsvarer dagens Zhejiang, sørlige Jiangsu, sørlige Anhui, Fujian
Liáoyáng (Liaoyang), tilsvarer dagens Mandsjuria
Lǐngběi (Helin = Harhorin, Karakorum), tilsvarer dagens Mongolia
Shǎnxi (Shaanxi) (Fengyuan = Xi'an), tilsvarer dagens Shaanxi
Sìchuān (Chengdu), tilsvarer dagens østlige og sentrale Sichuan
Yúnnán (Zhongqing = Kunming), tilsvarer dagens Yunnan

Områdene rundt hovedstaden var ikke tilordnet noen provins. De områdene tilsvarer dagens Hebei, Shandong, Shanxi, det sentrale Indre Mongolia, Beijing og Tianjin.

Kinas provinser 1949
Den siste oppstillingen reflekterer tiden kort tid etter annen verdenskrig, da Mandsjukuo var blitt tilbakeført til Republikken Kina, og inntil Folkerepublikken Kina ble proklamert i 1949. 

Etter denne tid var det to regjeringer som anså seg for å være Kinas rettmessige regjering, og dette gav seg i løpet av få år utslag i forskjeller mellom de to regjeringers disposisjoner, revisjoner og oppfatninger om de administrative enheter på provinsnivå.  

Tidspunktet 1949 er dermed det siste tidspunkt med en provinsinndeling som var alment akseptert. 

Det første navnet er i henhold til det transkripsjonssystem til latinske bokstaver som var alment akseptert i 1949, og det annet er det som er foretrukket benyttet fra Folkerepublikken Kinas side i dag. Provinshovedstedene pr. 1949 er oppgitt i parentes.

Provinser
Regioner

Provinser (med provinshovedstad) 1949 (35)
Antung/Āndōng (Tunghua)
Anhwei/Ānhuī (Hofei)
Chahar/Cháhā'ěr (Changkiakow)
Chekiang/Zhèjiāng (Hangchow)
Fukien/Fújiàn (Foochow)
Heilungkiang/Hēilóngjiāng (Bei'an)
Hokiang/Héjiāng (Kiamusze)
Honan/Hénán (Kaifeng)
Hopeh/Héběi (Qingyuan/Tsingyuan = Paoting)
Hsingan/Xīng'ān (Hulun) 
Hunan/Húnán (Changsha)
Hupeh/Húběi (Wuchang)
Jehol/Rèhé (Jehol)
Kansu/Gānsù (Lanchow)
Kiangsi/Jiāngxī (Nanchang)
Kiangsu/Jiāngsū (Chenchiang)
Kirin/Jílín (Kirin)
Kwangsi/Guǎngxī (Nanning)
Kwangtung/Guǎngdōng (Kanton)
Kweichow/Guìzhōu (Kweyang)
Liaoning/Liáoníng (Mukden)
Liaopeh/Liáoběi (Liaoyuan)
Ningsia/Níngxià (Ningsia)
Nunkiang/Nènjiāng (Tsitsikar)	
Shansi/Shānxī (Taiyüan)
Shantung/Shāndōng (Tsinan)
Shensi/Shǎnxī (eller Shaanxi) (Sian) 
Sikang/Xīkāng (Kangting) 
Sinkiang/Xīnjiāng (Tihwa = Dihua, nå Ürümqi)
Suiyuan/Suíyuǎn (Kweisui = Guisui, nå Hohhot)
Sungkiang/Sōngjiāng (Mutanchiang)
Szechuan/Sìchuān (Chengtu)
Taiwan/Táiwān (Taipei 
Tsinghai/Qīnghǎi (Sining)
Yunnan/Yúnnán (Kunming)

Regioner (med hovedstad) 1949 (2)
Tibet/Xīzàng (Lhasa) – Ikke internasjonalt anerkjent som del av Kina 
Ytre Mongolia/Měnggǔ (Kulun) = Ulaanbaatar) – Ikke internasjonalt anerkjent som del av Kina