Mårfamilien

se inndeling!

Mårfamilien (Mustelidae) er den mest tallrike og mangfoldige familien blant rovpattedyrene (Carnivora). Familien, som inngår i gruppen mårlignende rovpattedyr (Musteloidea), består av nærmere seksti arter. Tidligere regnet man også stinkdyrene (Mephitidae) til denne familien, men disse er nå skilt ut i sin egen familie. Mårdyrenes nærmeste nålevende slektninger er halvbjørnene (Procyonidae), som trolig utgjør søstergruppen.

 Taksonomi 
miniatyr|venstre|Snømus (Mustela nivalis) er det minste mårdyret og har hvit vinterpels
miniatyr|venstre|Røyskatt (Mustela erminea) er typearten for mårfamilien
Analyser av mårfamilien indikerer, at det biologiske mangfoldet i gruppen oppsto i Eurasia, fra hvor arter senere koloniserte Afrika og Nord-Amerika (senere også Sør-Amerika) ved flere anledninger. Familien er nærmest beslektet med halvbjørner, som de trolig delte forfedre med for omkring 29 (27,5–31) millioner år siden.

 Biologi 
miniatyr|Kjempeoter (Pteronura brasiliensis) blir lengst blant mårdyrene
miniatyr|Havoter (Enhydra lutris) blir tyngst blant mårdyrene
Mårdyrene finnes naturlig på alle kontinenter, unntatt i Antarktis og deler av Oseania (Australia). I Norge finnes åtte arter, hvorav sju naturlig og en som utilsiktet har blitt utsatt her. De sju naturlige artene er røyskatt, snømus, ilder, mår, jerv, grevling og oter. Arten som utilsiktet ble utsatt her er mink, som naturlig hører hjemme i Nord-Amerika. Minken ble opprinnelig innført hit for pelsdyrfarming.

Mårdyr er langstrakte og slanke med korte, men kraftfulle lemmer. Labbene er relativt store og utstyrt med kraftige klør, og noen arter har også svømmehud mellom tærne. Grevlinger og jerv har en litt mer kompakt kroppsbygning enn de andre artene. Alle har glansfulle dekkhår, som varierer i utfarging med arten. Hårstrukturen er relativt lik mellom artene, men de akvatiske og semi-akvatiske artene har tettest pels, spesielt på høye breddegrader. På høye breddegrader utvikler imidlertid også de terrestriske artene tett, isolerende underull i vinterhalvåret, og noen får også hvit vinterpels.

Flesteparten av artene er terrestriske, men otere har limnisk eller marin tilpasning og tilbringer gjerne mye av tiden i nær tilknytning til vann. Marine arter trenger imidlertid tilgang på ferskvann for å rense pelsen for salt. Noen arter har lett vintersøvn, som for eksempel noen grevlinger.

Størrelsen varierer mye mellom artene. Snømusa er minst og veier typisk cirka 20–100 gram på våre breddegrader. Den er faktisk verdens minste rovpattedyr. Havoteren (Enhydra lutris) blir tyngst blant mårdyrene og veier normalt 14–45 kg. Lengst blir imidlertid kjempeoteren (Pteronura brasiliensis), der kroppen kan bli opp mot 1,7 m lang og halen cirka 70 cm.

Mårdyr har såkalt embryonisk diapause. Hunnen kan altså pare seg, men utsette at embryoet utvikles til et foster, for eksempel  til forholdene (tilgang på føde, klimaforhold og lignende) er ideelle for gjennomføre graviditeten. Den embryoniske diapausen kan således variere.

Utbredelsen er tilnærmet kosmopolitisk, unntatt i Antarktis og Australia. Den finnes heller ikke på Madagaskar og oseaniske øyer, men har blitt introdusert til New Zealand.

 Fylogeni 
 Aner 
En studie fra 2011 antyder at halvbjørnfamilien (Procyonidae) og mårfamilien (Mustelidae) skilte lag for cirka 27,6 millioner år siden, og at de tidligste mustelidene (kronegruppen) oppsto for omkring 24 millioner år siden.

Fylogenien under viser gruppens nærmeste slektninger og er i henhold til Wesley-Hunt og Flynn (2005)Wesley-Hunt, Gina D., and John J. Flynn (2005). Phylogeny of the Carnivores. Journal of Systematic Palaeontology 3: 1-28. Besøkt 2014-08-21

 Underfamilier 
Nyere genetisk forskning antyder at mårfamilien bør deles inn i åtte underfamilier, men forholdet mellom gruppene har ikke avklart. Det var tidlig enighet om at Taxidiinae var den første linjen som splittet fra hovedlinjen. Likeledes synes det å være enighet om at Lutrinae og Mustelinae er søstergrupper. I tillegg er delgruppen Galictinae nylig byttet ut med Ictonychinae, og Martinae med Guloninae.

 Inndeling 
Inndelingen følger i hovedsak Sato et al. (2004), Fulton & Strobeck (2006) og Law, Slater & Mehta (2018). Norske navn på artene er nødvendigvis ikke offisielle, siden ikke alle arter er navngitt på norsk.

 rovpattedyr, (Carnivora)
 Mustelidae, mårfamilien
 Taxidiinae
 Taxidea, 
 Taxidea taxus, præriegrevling
 Mellivorinae
 Mellivora, 
 Mellivora capensis, honninggrevling
 Melinae
 Arctonyx, 
 Arctonyx collaris, svinegrevling
 Meles, grevlinger
 Meles meles, grevling
 Meles leucurus, asiagrevling
 Meles anakuma, japangrevling
 Helictidinae
 Melogale, ildergrevlinger (solgrevlinger)
 Melogale cucphuongensis, vietnamesisk ildergrevling
 Melogale everetti, borneoildergrevling
 Melogale moschata, kinesisk ildergrevling
 Melogale orientalis, orientalsk ildergrevling
 Melogale personata, indisk ildergrevling
 Guloninae
 Eira
 Eira barbara, taira
 Gulo, 
 Gulo gulo, jerv
 Martes, ekte mår 
 Martes americana, amerikamår
 Martes americana atrata, newfoundlandskogsmår
 husmår Martes foina
 Martes gwatkinsii, nilgirimår
 Martes martes, mår
 Martes melampus, japanmår
 Martes zibellina, sobel
 Martes flavigula, gulhalsmår
 Pekania, 
 Pekania pennanti, fiskermår
 Ictonychinae
 Galictis, grisoner
 Galictis cuja, liten grison)
 Galictis vittata, stripegrison
 Ictonyx, stripeildre
 Ictonyx libyca, libyastripeilder
 Ictonyx striatus, båndilder (zorilla)
 Lyncodon, 
 Lyncodon patagonicus, patagoniarøyskatt
 Poecilogale
 Poecilogale albinucha, striperøyskatt
 Vormela,
 Vormela peregusna, marmorilder (tigerilder)
 Lutrinae otere
 Aonyx, fingerotere
 Aonyx capensis, afrikansk fingeroter
 Aonyx congicus, kongofingeroter
 Amblonyx, 
 Amblonyx cinereus, gråoter
 Enhydra, 
 Enhydra lutris, havoter
 Lontra, amerikanske elveotere
 Lontra canadensis, amerikaoter
 Lontra felina, sjøoter
 Lontra longicaudis, langhaleoter
 Lontra provocax, sørlig elveoter
 Lutra, eurasiske elveotere
 Lutra lutra, oter
 Lutra sumatrana, sumatraoter
 Hydrictis
 Hydrictis maculicollis, flekkoter
 Lutrogale, 
 Lutrogale perspicillata, indiaoter
 Pteronura, 
 Pteronura brasiliensis, kjempeoter
 Mustelinae
 Mustela, røyskatter
 Mustela africana, troperøyskatt
 Mustela altaica, altajsnømus
 Mustela erminea, røyskatt
 Mustela eversmanni, steppeilder
 Mustela felipei, columbiarøyskatt
 Mustela frenata, langhalesnømus
 Mustela kathiah, gulbukrøyskatt
 Mustela lutreola, europeisk mink (flodilder)
 Mustela lutreolina, indonesisk fjellrøyskatt
 Mustela nigripes, svartfotilder
 Mustela nivalis, snømus
 Mustela nudipes, barfotrøyskatt
 Mustela putorius, ilder
 Mustela sibirica, sibirflodilder
 Mustela strigidorsa, striperøyskatt
 Neovison, 
 Neovison vison, mink

 Se også 
 Liste over pattedyr i Norge

 Referanser 
Artsdatabanken: Artsnavnebasen  Gruppens norske navn ble fastsatt til «mårfamilien» september 2009

Bevanger, Kjetil (2015) Mårfamilien Mustelidae Fischer, 1817. Norsk institutt for naturforskning, 21.04.2015. https://artsdatabanken.no/Pages/185068

Fulton TL, Strobeck C: Molecular phylogeny of the Arctoidea (Carnivora): effect of missing data on supertree and supermatrix analyses of multiple gene data sets. Mol Phylogenet Evol 2006, 41:165-181. doi: https://doi.org/10.1016/j.ympev.2006.05.025

Koepfli, Klaus-Peter; Deere, K.A.; Slater, G.J.; Begg, C.; Begg, K.; Grassman, L.; Lucherini, M.; Veron, G.; Wayne, R.K. (February 2008). Multigene phylogeny of the Mustelidae: Resolving relationships, tempo and biogeographic history of a mammalian adaptive radiation. BMC Biology 6: 10. doi:10.1186/1741-7007-6-10

Law, C. J.; Slater, G. J.; Mehta, R. S. (2018-01-01). "Lineage Diversity and Size Disparity in Musteloidea: Testing Patterns of Adaptive Radiation Using Molecular and Fossil-Based Methods". Systematic Biology. 67(1): 127–144. doi: https://doi.org/10.1093/sysbio/syx047 PMID 28472434.

Bo Li, Mieczyslaw Wolsan, Dan Wu, Wei Zhang, Yanchun Xu, Zhaohui Zeng. 2014-08-14. Mitochondrial genomes reveal the pattern and timing of marten (Martes), wolverine (Gulo), and fisher (Pekania) diversification. Molecular Phylogenetics and Evolution. ScienceDirect. DOI: 10.1016/j.ympev.2014.08.002. Besøkt 2014-08-21

Sato JJ, Hosoda T, Wolsan M, Suzuki H: Molecular phylogeny of arctoids (Mammalia: Carnivora) with emphasis on phylogenetic and taxonomic positions of ferret-badgers and skunks. Zool Sci 2004, 21:111-118. doi: 

Yu L, Peng D, Liu J, Luan P, Liang L, Lee H, Lee M, Ryder OA, Zhang Y. 2011. On the phylogeny of Mustelidae subfamilies: analysis of seventeen nuclear non-coding loci and mitochondrial complete genomes. BMC Evol Biol. 2011 Apr 10;11:92. doi: 10.1186/1471-2148-11-92

 Eksterne lenker 



Kategori:Pattedyr formelt beskrevet i 1817
Kategori:Dyr formelt beskrevet av Johann Gotthelf Fischer von Waldheim