Fjerding

Fjerding (av norrønt fjórðungr, grunnbetydning «fjerdedel», avledet av fjórir, «fire») «fjerding», NAOB betyr en fjerdepart, firedel eller ¼-part. Fjerdingene var territorielle enheter med røtter tilbake til norrøn og førkristen tid i Norge (altså før år 850–1150, som gjerne regnes som kristningstiden), men mange fjerdinger oppsto også i middelalderen. De ble brukt som administrative og rettslige distrikter, særlig i forbindelse med tingsystemet. Fjerdinger ble blant annet brukt som underinndelinger av skipreider, fylker eller herreder.

Gulatingslova nevner tre nivåer: lagting, bygdelagsting og bygdeting. Fjerdingstingene fungerte som møteplasser for lensmenn, bygdefolk og lagrettemenn, og behandlet både rettssaker og lokale saker. På 1700- og 1800-tallet ble fjerding også brukt om skolekretser eller roder. I måle- og vektsystemer var en fjerding ofte en ¼-part av en større enhet, som en korntønne eller et skippund. Mål og vekt kunne imidlertid variere fra sted til sted.

 Administrativ-territorial enhet 
Fjerdinger ble trolig brukt til å organisere bygder og rettsvesen før sogneinndelingen kom. I middelalderen ble det mer vanlig å dele administrative distrikter inn i fjerdeparter, som et herred, et kirkesogn eller lignende. Hole på Ringerike var for eksempel delt i Steinsfjerdingen, Årnesfjerdingen, Holefjerdingen, og Bønsnesfjerdingen. En lignende inndeling fantes også i nabokommunen Norderhov og i den litt fjernere kommunen Enebakk. På Vestlandet utgjorde fjerdingen fjerdeparten av et fylke, mens den på Island utgjorde fjerdeparten av hele landet. I våre tidlige byer stammer begrepet kvartal fra en fjerding (altså en kvartpart eller en fjerdepart).

 Mål og vekt 
Volum 
Fjerding er et gammelt hulmål for tørre varer. En fjerding er det samme som 34,7 liter. Det går fire fjerdinger på en tønne. En fjerding utgjøres av to skjepper à 17,3716 liter, som igjen kan deles i fire fjerdingskar à 4,3429 liter.

1 fjerdingkar = ¼ skjeppe ≈ 4,34 liter.

Vekt
Fjerding er en gammel enhet for vekt. En fjerding betegner et fjerdedels skålpund, tilsvarende 0,125 kg.

Lengde
En fjerdingsvei er et gammelt lengdemål. I norrøn tid var en fjerdingsvei lik 8 000 fot (tilsvarende 2 275,2 meter eller 1/4 vei). En vei tilsvarte distansen på en rast og en mil og var opprinnelig 32 000 fot. I takt med endringene i foten (og tommen) endret derfor lengden på en fjerding seg med årene. I mål- og vektsystemet som ble brukt i Norge fra 1683 til 1887 (da metersystemet ble innført) var en fjerdingsvei omtrent 2 823,75 meter. Til vanns ble den også benevnt som et roskift. Etter 1887 ble den 2 500 meter og har blitt kalt en kvartmil til lands.

Et eksempel på tidlig bruk av lengdemålet har vi i beretninger fra bispevisitaser, blant annet Jens Nilssøns ferd over Krokskogen (Oslomarka) fra 1594: Nilssøn, Jens (1885): Biskop Jens Nilssøns visitatsbøger og reiseoptegnelser 1574–1597. Utgitt av Yngvar Nielsen, A. W. Brøgger, s. 269–336. 

Tabell over gamle norske enheter for lengde

Én kvart var -alen.

Tid
Fjerdingår er en gammel betegnelse for et kvartal, det vil si tre måneder. 

Et eksempel på bruken av begrepet har vi fra Eilert Sundts Harham. Et Exempel fra Fiskeri-Distrikterne: «Det fjerdingår november, december og januar udmærker sig ved tilfældenes sjeldenhed i sammenligning med den lysere og roligere årstid». Sundt, Eilert (1859): Harham. Et Exempel fra Fiskeri-Distrikterne, s. 2-47

 Se også 
 Norske måleenheter

 Referanser 

Kategori:Masseenheter
Kategori:Volumenheter
Kategori:Flateenheter
Kategori:Lengdeenheter
Kategori:Gamle måleenheter
Kategori:Tallord