Fetetirsdag

Fetetirsdag (feitetirsdag eller feittirsdag, også kalt grautatirsdag, hvitetirsdag, sjumålsdagen, smørtirsdag og spreng-ikveld-dan) er dagen før fastetiden begynner. Fetetirsdag er tirsdagen etter fastelavnssøndag og blåmandag og dagen før askeonsdag. Datoen for fetetirsdag varierer mellom 3. februar og 9. mars ut fra når påsken faller. 

Fetetirsdag faller på  i , og på  i .

Norske tradisjoner
mini|Saltkjøtt, pølse og rotmos er tradisjonell mat på fetetirsdag. 
Siste dag før fasten skulle det tradisjonelt fylles opp med kraftig kost. Det er fortsatt mange steder i Norge, spesielt i Trøndelag og Nord-Norge, tradisjon for å spise saltkjøtt og kålrotstappe på fetetirsdag. En annen tradisjon er å spise rømmegrøt, melkemat, egg og melmat eller fastelavnsboller, som en overgang til de magre fastedagene. Betegnelsen hvitetirsdag skal ha sammenheng med denne tradisjonen.

På Østlandet ble dagen kalt sjumålsdagen fordi en da skulle spise sju måltider.

Fetetirsdagen er en folkelig fest som ikke har noen plass i liturgiske kalendrer eller kirkeårsliturgier. Den er heller ikke del av fastetiden. Men dagen har antitesisk tilknytning til fastetiden ved sitt iboende budskap om den tilskyndende faste.

Regionale varianter
I mange land er fetetirsdagen kjent som mardi gras (fra fransk) og er den siste dagen i karnevalet. Blant de mest kjente mardi gras-feiringene er New Orleans Mardi Gras og karneval i Brasil.

Se også
Artikkelen bevegelige merkedager viser datoer til 2109, fetetirsdag er én dag før askeonsdag.

Referanser

Litteratur


Eksterne lenker


Kategori:Norsk mat
Kategori:Fastetiden
Kategori:Karneval