Louth (grevskap)

Louth (irsk: An Lú)«Lú / Louth», Placenames Database of Ireland er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Louth grenser i nord til Nord-Irland ved sundet Carlingford Lough. Administrasjonsbyen er Dundalk. Grevskapet hadde litt mer enn  innbyggere ved folketellingen i 2022.«Census of Population 2022 – Preliminary Results», Central Statistics Office (Ireland). 

Grevskapet Louth har navn etter landsbyen Louth, som igjen har navn etter den gammelirske guden Lugh (moderne irsk Lú). «Place Names in County Louth», Mc-research.com. Arkivert fra originalen den 1. desember 2015 I de mytologiske tekster er han representert både som en helt og som en overkonge i den fjerne fortid. Merriam-Webster's Encyclopedia of World Religions, Merriam-Webster, 1999, s. 669 Historisk har stedsnavnet blitt stavet forskjellig; «Lugmad», «Lughmhaigh», og «Lughmhadh».

 Geografi 
Louth, i daglig tale tidvis omtalt som «The Wee County», er det minste av Irlands 32 grevskaper etter område. Det er det 17. mest folkerike grevskapet, noe som gjør det til det fjerde tettest befolkede grevskapet på øya Irland. Det er det minste av Leinsters 12 grevskaper i størrelse og det sjette største etter befolkning. Louth grenser til fire grevskaper: Meath i sør, Monaghan i vest, Armagh i nord og Down i nordøst. Det avgrenset mot øst av Irskesjøen. Dundalk er administrasjonsbyen og ligger omtrent 80 km fra Belfast (i Nord-Irland) og 85 km fra Dublin (i republikken Irland). Louth er også det nordligste grevskapet i Leinster, og det eneste grevskapet i provinsen som deler en grense med Nord-Irland.«Aspects of Co. Louth», AskAboutIreland.ie«Ireland's counties and provinces», Ireland.com

 Klima 
Louth har et maritimt klima (Köppens klimaklassifisering Cfb), med kjølige fuktige somre og milde vintre, sterkt påvirket av atlantiske havstrømmer. Kystområder opplever generelt mildere vintre og kjøligere, vindfullere somre enn innlandsområder. Om dagen er temperaturen generelt i området 18–23 °C i hele fylket i juli, med laveste om nettene i området til 10–14 °C. Januar og februar er de kaldeste månedene, med gjennomsnittlige daglige minimumstemperaturer som vanligvis faller under 2 °C.«Climate and average monthly weather in Louth County, Ireland», Weather-and-climate.com«Louth, Louth, Ireland Weather History», Weather Underground«County Louth, Ireland Climate», Weather and Climate

Met Éireann registrerer klimadata for grevskapet fra deres stasjonen på Boharnamoe, ca. 1 kilometer fra Ardee, sørvest i grevskapet.«Weather Observing Stations», Met Éireann Louths rekordhøye temperatur er 30,9 °C, satt til 12. juli 1983. Den kaldeste temperaturen som noen gang er registrert i Louth var 1. januar 1979, da temperaturen ved Ardee falt til -15,2 °C. På grunn av den modererende påvirkningen fra Irskesjøen, har temperaturen ved Ardee bare passert 30 °C én gang siden registreringene startet i 1968. Langvarig eller tung snø er sjelden, men det meste av grevskapet vil typisk oppleve snøfall på kun noen få dager i året.Bruen, Sryan (10. november 2018): «’Winter of Discontent’; Winter 1978-79», Climatology«Ardee 1989–2019 Averages, Extremes 1968–», Historical Data, , Met Éireann

Nedbøren er jevnt fordelt året rundt, med bare rundt 30 mm nedbør som skiller de våteste månedene (oktober og november) fra de tørreste månedene (mars og april). Det er en rekke synoptiske værstasjoner (det vil si værkart som, ved hjelp av linjer og andre tegn, gir et samlet bilde av værforhold over et område på et visst tidspunkt) som utelukkende registrerer nedbør i hele grevskapet.«Climate and Average Weather in Louth County, Ireland», Weather & Climate De tørreste områdene ligger langs kysten, med gjennomsnittlig årlig nedbør ved Clogherhead på 735 mm, noe som gjør det til et av de tørreste stedene på øya Irland. De våteste områdene i grevskapet ligger rundt Cooleyfjellene, med stasjonene ved landsbyen Omeath (1.118 mm) og Glenmore (1.203 mm) som registrerer mest nedbør i grevskapet.«Omeath Weather», The Weather«Omeath», Met Éireann

Kystområdene i grevskapet er spesielt sårbare for flom og stormflo i vintermånedene, og betydelige flomforsvar er konstruert langs Dundalkbukten. Louths kommunale strategi for tilpasning til klimaendringer identifiserte kyst- og elveflom som den primære miljørisikoen for grevskapet.«Louth leading the way with Climate Action Co-ordinator», Dundalkdemocrat.ie«Draft Climate Change Strategy Introduced In Louth», Construction Ireland

 Demografi 
Ifølge folketellingen i 2016 hadde Louth en befolkning på ,«Census 2016 Sapmap Area: County Louth», Central Statistics Office. 2016. Arkivert fra originalen den 7. juli 2018 en økning på 4,9% siden folketellingen i 2011. «Statistical tables. Census 2011 – Town and Country» (PDF), Central Statistics Office, s. 26–27. Befolkningstettheten i grevskapet er 155,4 mennesker per kvadratkilometer, mer enn det dobbelte av det nasjonale gjennomsnittet, noe som gjør Louth til det nest tettest befolkede grevskapet i Irland, og det fjerde tettest befolkede grevskapet på øya Irland. Fra 2016 var Louth også det nest mest urbaniserte fylket i republikken Irland, med 67,6% av grevskapets befolkning som bodde i urbane områder. Under klassifiseringen til Central Statistics Office (CSO, Irlands statistiske byrå) er et «urbant område» en by med en befolkning på over 1500. Som et resultat er store deler av grevskapet utenfor de større byene relativt tynt befolket, med de fleste små områder (SA) med en befolkningstetthet på mellom 20 og 50 mennesker per km2.«Small Area Population Statistics (SAPS)», Central Statistics Office (CSO)«Census Mapping Tools», Maynooth University

Grevskapet Louth har to dominerende befolkningssentre, Dundalk, som ligger i nord, og Drogheda, som ligger i sør på grensen til grevskapet Meath. Disse to byene utgjør til sammen omtrent 58,3% av fylkets totale befolkning, og er henholdsvis de 6. og 8. største byområdene i Irland. Totalt sett er Drogheda den største av de to,«Dundalk Louth’s biggest town, but Drogheda is bigger!», Dundalk Democrat 27. april 2012 men imidlertid ligger byens sørlige omgivelser – hjem til omtrent 5000 mennesker – i Meath. Derfor er Dundalk den største bosetningen som helt ligger innenfor Louth og er også administrasjonsbyen.

Louth har opplevd en rask befolkningsvekst siden 1960-tallet, nesten doblet i størrelse i løpet av de femti årene mellom folketellingen i 1966 og 2016. Veksthastigheten (4,9 %) siden folketellingen i 2011 er på 7. plass av 26 grevskaper. Den betydelige befolkningsveksten i grevskapet er påvirket av beliggenheten langs den økonomiske Dublin–Belfast-korridoren;Moriarty, Gerry (24. mars 2021): «Dublin-Belfast economic corridor will enhance economic and social cooperation, Varadkar says», The Irish Times. Dublin. med ferdigstillelsen av motorveien M1 som særlig driver veksten av Drogheda som en pendlerby for Dublin.«’Don't move to a commuter town – a lonely and isolating’», The Irish Times Imidlertid opplevde de nordlige områdene av grevskapet langs grensen til Nord-Irland en liten nedgang i befolkningen mellom 2011 og 2016. «Population Estimates», Central Statistics Office. Arkivert fra originalen den 25. august 2021.

I 2016 nådde Louth en rekordhøy befolkning på 128 884 mennesker, og ble et av bare fem fylker i staten som overgikk toppen fra før den store hungersnøden i årene 1845–1849. Louth hadde 128 240 innbyggere i 1841, men sank med 16 prosent i 1851, deretter jevn ytterligere i tiårene som fulgte, 84 021 (1881), 65 820 (1901) før trenden snudde i 1934 med 64 339, og har siden vært jevnt økende. Mokyr, Joel; O Grada, Cormac (november 1984): «New Developments in Irish Population History, 1700–1850», The Economic History Review. 37 (4): 473–488. doi:10.1111/j.1468-0289.1984.tb00344.x. hdl:10197/1406. Lee, J.J. (1981): «On the accuracy of the Pre-famine Irish censuses», Goldstrom, J.M.; Clarkson, L.A., red.: Irish Population, Economy, and Society: Essays in Honour of the Late K. H. Connell. Oxford, England: Clarendon Press.Fra folketellingen for 2016 ble 7,4 prosent av grevskapets befolkning rapportert som yngre enn 5 år, 27,8 prosent var mellom 5 og 25, 52,4 prosent var mellom 25 og 65, og 12,4 prosent av befolkningen var eldre enn 65. Av denne sistnevnte gruppen var 3 560 personer (2,8 prosent) over 80 år. Befolkningen var jevnt fordelt mellom kvinner (50,63 prosent) og menn (49,37 prosent).

I 2019 var det 1700 fødsler i fylket, og gjennomsnittsalderen for førstegangsfødende var 30 år.«Vital Statistics Yearly Summary 2019», Central Statistics Office

 Urbane områder
De mest folkerike byene i Louth fra folketellingen i 2016 (befolkning i parentes) var:
+ De mest folkerike byene i Louth (2016) Dundalk(39 004) Drogheda(35 956) *ytterligere 5000 i Drogheda i Meath Ardee(4 928) Dunleer(1 822) Termonfeckin(1 579) Tullyallen(1 547) Carlingford(1 445) Dromiskin(1 195) Castlebellingham(1 126) Collon(896) Louth(735) Tallanstown(674) Knockbridge(667) Omeath(603)

 Historie 
Grevskapet Louth er oppkalt etter landsbyen Louth, som igjen er oppkalt etter Lugh, en førkristen gud i irsk mytologi. Historisk sett har stedsnavnet hatt ulike skrivemåter; Lugmad, Lughmhaigh og Lughmhadh. Lú er den moderne og forenklede skrivemåten.

Louth er gjennomsyret av myter, legender og historie, og er en ramme for eposet Táin Bó Cúailnge fra tidlig middelalder. Senere satt et norrønt folk fra nord som vikinger sitt preg og innflytelsen på området, blant annet i stedsnavn, som innsjøen Carlingford Lough. Både det engelske navnet Carlingford og det irske Cairlinn er avledet fra norrøne Kerlingfjǫrðr, som på moderne norsk kan oversettes til «Kjerringfjord». «kjerring», NAOB«Carlingford Lough, County Down», PlacenamesNI.prg Nordboerne etablerte også en longphort,Connolly S.J. (1998): The Oxford Companion to Irish History. Oxford University Press; s. 580 et irsk begrep for et festningsanlegg om en havn, ved Annagassan på 800-tallet. 

På denne tiden bestod Louth av tre småkongedømmer som hvert av dem var underlagt adskilte kongedømmer: Conaille (Ulaidh); Gran Rois (Airgíalla); og Fir Arda Ciannachta (Mide). Hele området ble en del av kongedømmet til Airgíalla under slekten Ó Cearbhaill (anglifisert som O'Carroll) tidlig på 1100-tallet under Donnchad Ua Cerbaill (død 1168).Breen, Aidan (2009): «Ua Cerbaill, Donnchad», Dictionary of Irish Biography Samtidig ble området fjernet fra bispedømmet Armagh og bispedømmet til bispedømmet Airgíalla eller Clogher ble overført til Louth ca. 1130–1190.«Diocese of Clogher», Catholic-hierarchy.org

En rekke historiske steder er i grevskapet, særlig de religiøse stedene ved Monasterboice med et keltisk kors og et rundtårn,«Monasterboice High Cross and Round Tower», Discover Ireland klosteret Mellifont Abbey«Old Mellifont Abbey», Heritage Ireland og nonneklosteret St Mary Magdalene Dominican Friary tilhørende dominikanerordenen med Magdalene Tower, som er det høyeste tårnet i den nordlige delen av Drogheda og som er hva som er igjen av klosteret.«1224 – Dominican Friary, Drogheda, Co. Louth – Architecture of Louth», Archiseek.com

Normannerne okkuperte området Louth på 1180-tallet, og dannet grevskapene Oriel (Uriel eller Vriell) ut av det tidligere riket tilhørende Ó Cearbhaill. På dette tidspunktet var den vestlige grensen til dette området ennå ikke fast etablert og Monaghan (nå tilhørende Nord-Irland) ble fortsatt ansett som en del av Oriel. Imidlertid ble Louth over tid adskilt under engelske betegnelsen Oriel, for å skille den fra resten som lå utenfor kontrollen til normannerne, og som den irske klanen Mac Mathúna (anglifisert som McMahon) hadde tatt kontroll over i Airgíalla.«Oriel and Thomond McMahon DNA» (PDF), Peterspioneers.com

På begynnelsen av 1300-tallet gjorde skotske Edward Bruce, bror av den skotske kongen Robert Bruce, på irsk invitasjon krav som irsk overkonge av Irland og ledet en hær til Irland. Den skotske hæren ble slått tilbake fra Drogheda, men ødela store deler av den anglo-normanniske kolonien i Irland, blant annet Ardee og Dundalk. Edward Bruce ble kronet som konge på bakken av Maledon nær Dundalk 2. mai 1316.Beresford, David (2009): Bruce, Edward, Dictionary of Irish Biography Hæren hans ble til slutt beseiret og Edward ble drept i slaget ved Faughart nær Dundalk, av en hovedsakelig lokal styrke ledet av John de Bermingham. Grunnet denne seieren ble han innsatt som 1. jarl av Louth og bevilget eiendommer i Ardee den 12. mai 1319 som en belønning for sine tjenester til den engelske kronen. De Bermingham ble deretter drept i massakren i Braganstown 13. juni 1329 sammen med rundt 200 medlemmer av hans familie og husstand, i en feide mellom de anglo-irske familiene i Louth.«The Braganstown Massacre», Irish IdentityLydon, James F. (1977): «The Braganstown Massacre, 1329», Journal of the County Louth Archaeological and Historical Society 19(1), s. 5-16

En av vedtektene til Kilkenny i 1465 5 Ed. IV, cap. 3 uttalte at enhver irlender som bor blant engelskmenn i The Pale, også Louth og områdene rundt, skulle ta etternavn etter en by, slik som  «Sutton, Chester, Trym, Skryne, Corke, Kinsale», eller en farge som «white, blacke, browne», eller etter yrke som «smith, carpenter, cooke, butler». Det var et bevisst forsøk på tvinge irlenderne til å bli mer «engelske» ved å gi dem engelske etternavn.Hand, G.J. (1966): «The Forgotten Statutes of Kilkenny: A Brief Survey», Irish Jurist, 1(2), s. 299-312

I 1189 ble et kongelig charter gitt til Dundalk etter at en normannisk adelsmann ved navn Bertram de Verdun bygde en herregård ved Castletown Mount. Bertrams barnebarn Roesia de Verdun, en av de mektigste normanniske kvinner i Irland på 1200-tallet, bygde senere festningen Castle Roche i 1236. Finn, Clodagh (18. august 2021): «On the trail of Roesia de Verdun: Ireland’s only female castle builder», Irish Examiner I 1412 ble det gitt et kongelig charter til Drogheda som forente byene Drogheda-in-Meath og Drogheda-in-Uriel (Louth) som et grevskap i egen rett, betegnet som «the County of the town of Drogheda».Johnston, L.C. (1826): History of Drogheda: from the earliest period to the present time. Drogheda. s. 37 Drogheda fortsatte som en grevskapsborough fram til opprettelsen av et grevskapsråd (County Councils) gjennom vedtakelsen av lov om lokalstyre i 1898,Local Government (Ireland) Act 1898 som gjorde at hele Drogheda, herunder også et stort område sør for elven Boyne, ble en del av det utvidet utvidede grevskapet Louth.D'Alton, John (1844): The History of Drogheda, via Ask about Ireland«County Louth», Beautiful Ireland. Arkivert fra originalen den 30. juli 2014.

Fram til 1596 ble Louth ansett som en del av Ulster før det ble en del av Leinster etter en konferanse holdt på Faughart mellom høvdingene i Ulster (Hugh O'Neill, jarl av Tyrone og Hugh Roe O'Donnell), på irsk side, og den Ulster-fødte Miler Magrath, anglikansk erkebiskop av Cashel, og Thomas Butler, 10. jarl av Ormond på engelskmennenes side. Landene til Ballymascanlan, en del av de tidligere eiendommene til Mellifont Abbey, ble overført fra Armagh til Louth ca. 1630.Nicholls, K.W. (2008): A new history of Ireland, IX: Maps, genealogies, lists. A companion to Irish History, Part II. Kart 45, s. 43

I løpet av 1500- og 1600-tallet var det mange trefninger og kamper som involverte irske og engelske styrker, ettersom Louth var på hovedveien til Moirypasset i fjellet Slieve Gullion og områdene i Ulster som ofte i opprør og ennå ikke kolonisert. Oliver Cromwell angrep Drogheda i 1649 og slaktet den rojalistiske garnisonen og hundrevis av byens innbyggere. Etterdønningene av beleiringen og de påfølgende grusomhetene har satt sitt preg Cromwells moderne omdømme. Dregne, Lukas (2017): Just Warfare, or Genocide?: Oliver Cromwell and the Siege of Drogheda, University of Montana Mot slutten av samme århundre møtte hærene til de stridende kongene, den katolske Jakob II og protestantiske Vilhelm III av Oranien, i sørlige Louth under oppbyggingen til slaget ved Boyne. Slaget ble ble utkjempet 3 km vest fra Drogheda ved breddene av elven Boyne.

United Irishmen etablerte seg i 1791 som en anti-britisk og republikanske organisering. I 1798 var lederne Bartholomew Teeling, John Byrne og Patrick Byrne, alle fra Castletown; Anthony Marmion fra Louth Town og Dundalk, Anthony McCann fra Corderry; Nicholas og Thomas Markey fra Barmeath, og Arthur McKeown, John Warren og James McAllister fra Cambricville. De ble forrådt av informanter som kom fra Dundalk, og en agent provocateur kalt Sam Turner fra Newry. Flere ledere ble hengt av britene.

Brenningen av Wildgoose Lodge var et angrep på et gjestehus om natten 29. og 30. oktober 1816, og åtte, blant annet et spedbarn, døde i brannen. Huset var lokalisert mellom Ardee og Dundalk i bydistriktet Reaghstown. Hendelsen skapte et stort oppstyr, også i England, og endte med at 18 irere ble funnet skyldige og henrettet.Casey, Daniel J. (1974): «Wildgoose Lodge: The Evidence and the Lore», Journal of the County Louth Archaeological and Historical Society. 18 (2): 140–164. doi:10.2307/27729362. JSTOR 27729362.

Presten og vitenskapsmannen Nicholas Callan (1799–1864), oppfinneren av den første induksjonsspolen, Ruhmkorff-spolen, var fra Darver i Louth. Spolen har derimot fått navn etter Heinrich Ruhmkorff som forbedret og kommersialiserte tidligere utforminger.Boylan, Henry (1998): A Dictionary of Irish Biography, 3. utg., Dublin: Gill and MacMillan.  ISBN 0-7171-2945-4; s. 55.Guarnieri, Massimo (desember 2013): «Who Invented the Transformer?», IEEE Industrial Electronics Magazine 7(4):56-59. DOI:10.1109/MIE.2013.2283834

 Irsk språk 
Cooleyhalvøya var den siste utposten med irsktalende (GaeltachtO i Leinster. Irsktalende finnes rundt Omeath og inn i det sørlige Armagh fram til midten av 1900-tallet. Området hadde sin egen lokale dialekt, sanger, poesi og tradisjonelle skikker. Dialekten, kjent som Gaeilge Oriel, er nå utdødd, ettersom den siste morsmålstaleren, Anne O'Hanlon, døde i 1960, 89 år gammel.«The Irish language and field names in Co. Louth», Louth Field Names Project 22. november 2015 Imidlertid ble det gjort omfattende innspillinger av den tyske lingvisten Wilhelm Doegen for Royal Irish Academy i 1916.«The Doegen Project», Dónal KearneyDoegen Records Web Project, Digital Humanities Observatory. Arkivert fra originalen den 14. februar 2010. En irsk språkskole, Coláiste Bhríde, ble opprinnelig etablert i Omeath i 1912, men flyttet senere til Ranafast i grevskapet Donegal. I 2012 feiret Coláiste Bhríde sitt 100-årsjubileum i Omeath, og lokalbefolkningen ble lært fraser i den tidligere dialekten Gaeilge Oriel.«Centenary Celebration» , St Mary's University College Belfast 23. oktober 2012

Unikt hadde Cooleyhalvøya en betydelig befolkning av presbyterianske Gaeilgeoirí på slutten av 1700- og 1800-tallet, på grunn av sin nærhet til Ulster. I 1808 publiserte pastor William Neilson An introduction to the Irish language («En innføring i irsk språk») for å distribuere til presbyterianske prester i området, ettersom mange i deres menigheter ikke kunne engelsk. «Irish Language», Louth County Council

Til tross for sin historiske Gaeltacht, har Louth den laveste prosentandelen av irsktalende i noe grevskap i republikken Irland. I folketellingen for 2016 oppga bare 34,1 % av befolkningen at de kunne snakke irsk.«Irish language and the Gaeltacht», Central Statistics Office

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Carlingford by 
Dunleer Parish
Louth County Council
 Drogheda Tourism, offisielt nettsted for turistkontoret Drogheda