Kantarell

Kantarell (Cantharellus cibarius) er en sopp i slekten kantareller. I likhet med de andre soppene i denne slekten danner den mykorrhiza (sopprot) med ulike trær. Det betyr at kantarellen tar opp vann til treet som den danner mykorrhiza med via røttene til treet. Til gjengjeld får kantarellen næring fra det samme treet. 

 Navn 
Slektsnavnet Cantharellus kommer av det nylatinske cantharus som betyr et «stort drikkekar», en kantharos. Suffikset -ellus angir diminutiv som gir betydningen «beger», tydeligvis forbundet med fruktlegemets form. Artsepitetet cibarius er sammensatt av substantivet cibus som betyr «mat», og suffikset -arius som danner adjektiver. Adjektivet betyr «som hører til eller gjelder mat», og understreker kantarellens tradisjonelle plass blant matsoppene.

 Kjennetegn 
Fargen varierer fra blek gul til dyp oransje, og hatten kan bli rødflekket ved skade. Soppen har nedgående ribber som løper langt ned på stilken. Ribbene har uregelmessige avslutninger på stilken. Hatten er nedtrykt i midten, og kan variere sterkt i form. Kjøttet er fast og noe blekere enn sopphatten, og har en fruktaktig lukt og en mild krydderaktig smak. Soppen er sjelden markspist.

Soppen har blekgule elliptiske sporer, rundt 8&nbps;x 4,5 µm store. Soppen opptrer gruppevis, gjerne over flere kvadratmeter.

 Utbredelse 
Kantarellen er vanlig i Norge nord til Nordland, men finnes også i Troms og Finnmark. I Sør-Norge er det mulig å finne rikelig av den helt opp til 7–800 meters høyde. I Nord vokser den ikke like høyt. Den trives godt i eldre granskog og bjørkeskog, og trives godt langs opptråkkede stier. Kantarellen har sin hovedsesong fra juni til oktober. Soppen er skjør, og blir lett ødelagt dersom det kommer for lite regn. 

I flere land i Europa har kantarellen vært i stadig tilbakegang uten at man helt vet hvorfor. Muligens henger dette sammen med den stadig økende luftforurensning og bruken av tunge maskiner i sårbart skogsmiljø. I Polen er kantarellen nå oppført på rødlisten som «under oppsyn», i Østerrike er den oppført som «sjelden» og «potensielt truet», og i Tyskland og Nederland er den «sårbar», med risiko for å bli truet i fremtiden.

 Forvekslingsmuligheter 
Den vanligste muligheten for forveksling i Norge er skivesoppen falsk kantarell (Hygrophoropsis aurantiaca). Falsk kantarell er ingen matsopp, men den er heller ikke giftig. Falsk kantarell har gaffeldelte skiver, og er nokså lik i fargen. Når den deles i to er soppkjøttet tilnærmet lik fargen fruktlegemet ellers har, mens kantarellens soppkjøtt er blekgult, lysere enn den ytre fargen.  

Det skal også ha hendt at noen har forvekslet den med den dødelig giftige spiss giftslørsopp. Denne kan vokse i samme område som kantarell og ha omtrent samme størrelse, men ligner ellers lite.

I Middelhavsområdene finner man maquissopp (Omphalotus olearius), som kan ligne på kantarellen. Maquissoppen er giftig, og alvorlige forvekslingstilfeller har forekommet.

 Matlaging 
Kantarell er en høyt verdsatt matsopp, og er i Norge den skogssoppen som er mest brukt. Kantarelltoast er en tradisjonell måte å servere kantarell på.

 Galleri 

 Referanser 
«Cantharellus». Merriam-Webster.com Ordbok, Merriam-Webster. Lest: 21. oktober 2024.

 Eksterne lenker 



Kategori:Kantareller
Kategori:Matsopp
Kategori:Normlisten for soppkontrollører