Flå (Melhus)

Flå er et sogn i Melhus og en tidligere kommune i tidligere Sør-Trøndelag.   

Kommunen ble opprettet i 1880 da Melhus kommune ble delt i to, fra 1964 ble den igjen en del av Melhus kommune. Flå er i dag et eget kirkesogn, en egen valgkrets og en skolekrets. Kirke- og skolested i Flå er tettstedet Ler. Lakseelva Gaula renner gjennom Flå. Andre deler av Flå foruten om Ler er Gråbakken, Flååsen, Nyhus, Dahl, Småføvvelbygda. Kaldvelddalen, Kneppet,Langvatnet, Fremo og Løksmyra.

Historie
Flå kirke er bygget i 1794.

Fra opprettelsen i 1837 var Flå og Hølonda en del av Melhus kommune. Hølondingene fikk sin egen kommune i 1859. Allerede da begynte flåbyggene å ta opp spørsmålet om også de skulle få sitt eget herred. Men de manglet nok stemmeberettigede menn til at dette kunne realiseres. Kravet for å bli eget herred var 50 mann med stemmerett. For å få stemmerett måtte en være eier av matrikulert jord eller ha ei viss inntekt. Flå hadde bare vel 30 jordeiere. Erik Kirkflaa bestemte seg for å omgå loven, og solgte i 1879 18 parseller fra ei myr han eide, Botnmyra, hver på 1 kvadratalen og solgte disse til 18 personer i Flå (hver på 1 øre skyld).  Dermed var de kvalifisert til å få stemmerett, og 14. juni vedtok Melhus herredsstyre å godta at Flå kunne bli et eget herred: «Herredsstyrelsen har intet at indvende mot at Flaa Sogn udskilles fra Melhus og danner et særskilt Herred.» Myrmennene fra Flå ble et kjent begrep i samtiden.

Kommunen Flå hadde 614 innbyggere ved opprettelsen. Kommunesenteret lå på Ler, som var kommunens eneste tettsted og den ene av tre kretser. De øvrige kretser var Bolland og Dahl.

Kirkflaa ble bygdas første ordfører. Han var ordfører i 15 år, inntil sin død. Medlemmene fra Flå i Melhus kommunestyre den gang var John Borten, Erik A. Kirkflå, Lars Reitan og Lars Busklein.

Status som herred varte til 31. desember 1963. 1. januar 1964 ble Flå, Horg, Hølonda, Melhus og Langørgengårdene i Buvik slått sammen til den nye kommunen Melhus. Flå hadde 843 innbyggere på dette tidspunktet.

«Fantejakt»
Den mest omtalte «fantejakta» fant sted i Flå i Gauldalen i 1907. Bakgrunnen var at jentungen Gudrun Klausen fra Oslo var forsvunnet på uforklarlig vis den 7. juni. Letingen pågikk over hele Norge. Den synske gutten Johan Fløttum, som kom fra Gauldal, mente at jenta hadde blitt kidnappet av et taterfølge og var gjemt i en berghule i Flå. Det ble også satt ut rykter om at lokale tatere var med på kidnappingen. Dermed startet en regelrett klappjakt på tatere i regionen. Berghulen der det ble påstått at taterne gjemte seg, ble sprengt med dynamitt uten at man fant noe. På det meste var over  mann med på denne jakten, som foregikk i mange måneder.

Først 12. desember kom sannheten for dagen da et barnelik ble funnet i en kloakkum i Kristiania (Oslo). Seks år gamle Gudrun hadde sannsynligvis falt ned i kummen under lek i hovedstaden, og hadde ikke klart å komme seg opp igjen. Levningene funnet ved en tilfeldighet.

Personer fra Flå
 Den senere statsminister Per Borten var ordfører i Flå kommune fra 1946 til 1955.
 X-Faktor-vinner Hans Bollandsås er oppvokst og bosatt i bygda, og har blant annet skrevet sangen «Jul i Flå».
 Journalist og forfatter Ingeborg Senneset er opprinnelig fra bygda Flå.

 Se også 
 Liste over ordførere i Flå i Sør-Trøndelag

 Referanser 

Kategori:Melhus' historie
Kategori:Tidligere kommuner i Sør-Trøndelag
Kategori:Norske kommuner etablert i 1880
Kategori:Kommuner opphørt i 1964