Polygami

Polygami betegner et ekteskap der en person er gift med to eller flere individer samtidig, eller når flere personer er gift med hverandre. Blant dyr betegner polygami en haremlignende tilstand, der for eksempel en hann har sikret seg retten (som oftest gjennom kamper mot andre hanner) til å pare seg med flere hunner.

Polygami kan også betegne et ekteskap mellom to og to mennesker, så lenge ekteskapet ikke fratar de involverte muligheten til å inngå ekteskap med andre. Det motsatte er monogami, hvor en person er gift med bare én annen person samtidig. I de fleste land er polygami ulovlig, blant annet i Norge, mens det i enkelte land er normal praksis.

Innenfor islam har en mann lov til å gifte seg med opptil fire kvinner (polygyni).
Mormonene var polygyne i lavt nivå fra sent i 1830-årene av (uten noen begrensning på antall koner en mann kunne ta, og måtte få tillatelse av kirkemyndighetene) men denne praksisen opphørte i 1890 i USA, og ble avskaffet helt 1904. Noen grupper mormoner, som vanligvis betegnes «mormonske fundamentalister», og som ikke er medlemmer av Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige, praktiserer fremdeles polygyni. Hvis en ortodoks mormoner tar flere koner, vil han og konene bli utstøtt fra kirken. Grunnleggeren av den mormonske kirke, Joseph Smith, tok flere koner, deriblant kvinner som allerede hadde inngått ekteskap med andre menn, altså en slags polygami som inkluderte både polygyni og polyandri.
Det var flere eksperimentale 19.-århundres sosialistiske og religiøse samfunn i USA hvor polygami og andre paringssystemer som de nedenfor, ble anvendt.
Betegnelsen polygami blir brukt uansett om det er lovlig eller ikke, og ofte også løst om kjærlighetsforhold som ikke nødvendigvis omfatter ekteskap, gjerne kalt polyamori.

I Norge og de fleste vestlige land er bigami straffbart. I vikingtid og middelalder var det mange tilfeller av bigami blant kongelige og adelige i Norge. For eksempel hadde Harald Hårfagre konen Ragnhild Eriksdatter som var dansk kongedatter og mor til Eirik Blodøks, konen Snøfrid Svåsedatter som var av samisk ætt og mor til flere sønner og frillen Tora Mosterstong som var mor til Håkon den gode, som senere ble konge. En frille eller konkubine var kvinner som levde i et ikke-ekteskaplig forhold til menn. Forskjellen fra en hustru var først og fremst rettslig status, en frille hadde ikke samme rettigheter i arv og eiendom, og barna hennes hadde ofte lavere arverett enn ektefødte barn.

 Terminologi 
 Bigami (tvegifte), eller dobbelekteskap, er når en person er gift med to andre personer (ikke flere). Uttrykket kan også referere til når en person gifter seg for andre gang uten å si fra til den personen han/hun allerede er gift med.
 Polygyni (flerkoneri) er den spesifikke betegnelsen på én mann som har inngått et ekteskap med flere kvinner, og er den mest utbredte formen. 
 Polyandri (flermanneri) er betegnelsen for når én kvinne har inngått et ekteskap med flere menn. Denne formen er utbredt i Tibet og enkelte hinduistiske kulturer. Kan også omfatte en mann i ekteskap med flere andre menn.
 Gruppeekteskap, eller polygynandri, er betegnelsen for når flere personer er gift med hverandre, minst to av hvert kjønn.
 Polygami (flergifte), en generell term som ikke sier noe om kjønn eller legning, kun at det er ekteskap med flere personer.
 Midlertidige ekteskap er betegnelsen når ekteskapet i utgangspunktet er for et avtalt tidsrom.

Se også
 Paringssystem
 Bigamiloven, kallenavn for midlertidig ordning under andre verdenskrig som ga nordmenn rett til å skille seg uten den andres viten

 Fotnoter 

 Referanser 

Kategori:Ekteskap
Kategori:Sosiologi
Kategori:Antropologi