Kors

Kors  (latin crux) er en grafisk figur der to linjer krysser hverandre, vanligvis i rett vinkel. Kors er også gjenstander med denne formen og bilder av den. Korstegn brukes særlig som matematisk symbol for addisjon og positivt fortegn. En kors- eller T-formet marterpæl ble også brukt som tortur- og henrettelsesinstrument da Jesus fra Nasaret ble korsfestet.  Korsformen har siden gradvis blitt hovedsymbol i kristendommen og kirken. Kors i en mengde enkle og forseggjorte formvarianter brukes som symbol i kirkekunst og andre steder samt som figur i mønstre, dekorasjoner, skrifttegn, flagg, våpenskjold, logoer, bumerker og andre kjennetegn.

 Bakgrunn 

 Oldtid 
Korsets opprinnelse er omdiskutert. Kors er et ganske enkelt tegn, så det er ikke overraskende at folk mange steder gjennom historien har gjengitt det både som en enkel strekfigur og som mer forseggjorte og fantasirike avbildninger. Korset er brukt som et magisk symbol, i vestlig kultur har det ofte en religiøs tilknytning, og noen har ansett at korsfiguren bringer hell og lykke. 

Korset har vært et symbol som har blitt brukt i mange kulturer gjennom hele historien. Avbildninger fra steinalderen viser en form for kors. Det ble brukt av mange av oldtidens kulturfolk, og kanskje er det gamle Egypt mest kjent i så måte. Korssymboler av mange forskjellige typer er kjent i Midtøsten, antikkens Hellas, Romerriket, Asia og Amerika i førkolumbisk tid. 

Korset har blitt tillagt forskjellige betydninger, for eksempel har det blitt sett på som et symbol på årstidene eller himmelretningene, eller som fallos.

 Korsformet plusstegn og annet 
Plusstegn som rettvinklet, likearmet kors eller kryss skal ha blitt tatt i bruk som matematisk symbol for addisjon og positivt fortegn på 1400- og 1500-tallet. Tegnet kan ha utviklet seg som en forenkling av det latinske et («og»), på samme måte som ligaturen & (ampersand). 

Skråstilt kors kalles ofte kryss og brukes ofte som en grafisk markering.

 Kristne kors 
venstre|miniatyr|Korshøyden i Litauen med over 100 000 kors
I dag er korsformen det vanligste symbolet innen kristendommen. Som romersk henrettelsesinstrument ble korsformet marterpæl tegn på Jesu korsfestelse, lidelse og offerdød slik evangeliene i Bibelen forteller. Under keiser Konstantin den store ble kors tegn på seier og frelse og etter hvert vanlig på gravminner og annet. Kors brukes i en mengde sammenhenger og formvarianter som kristent symbol på døden, Jesus Kristus, kirken, frelsen og mye annet, blant annet på og i kirker, i nordiske nasjonalflagg og som anheng på halskjeder.

 Heraldiske kors 
Kors i forskjellige former er en av de vanligste figurer i europeiske våpenskjold. Det inngår i mange norske kommunevåpen: Rogaland, Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag fylker, samt blant annet kommunene Hjelmeland, Klepp, Krødsherad, Kråkerøy, Oppdal, Rennebu, Valle og Verdal. Korsformer er det blant annet i de norske slektsvåpnene Christie, Hagerup, Haneborg, Leganger, Manthey, Meidell, Nannestad, Nilson, Saxe, Smith-Petersen og von Trepka. Det er også en rekke korsformer i bumerker fra norske bønder gjennom århundrene.
 Korsformer i norske fylkes- og kommunevåpen 

 Forskjellige kors (utvalg) 

 Taukors 
70px|left|Taukorset
Taukors, egyptisk kors, T-kors og antoniuskors er et symbol formet som en T (tau); det består av en loddrett strek med en kortere, vannrett strek på toppen. Ifølge den kristne tradisjon skal dette være den form for kors som det er mest sannsynlig at Jesus ble korsfestet på. Taukors forekommer i gamle kristne framstillinger, men brukes lite i dag. Taukorset blir også brukt som symbol for nattverden. Eremitten Antonius den store som levde i Egypt på 300-tallet, skal ha fordrevet demoner ved hjelp av et tau- eller antoniuskors. 

 Andreaskors 
70px|left|Andreaskors

Andreaskors består av to like lange diagonaler som krysser hverandre på midten, som en 'X'. Korset har navn etter apostelen Andreas, som ifølge tradisjonen skal ha blitt korsfestet på et slikt kors. Andreaskorset finnes i Skottlands flagg. I Norge brukes Andreaskorset som et faresymbol på kjemikalier.
 Gresk kors 
70px|left|Gresk kors

Gresk kors består av to like lange streker, en vertikal og en horisontal, som krysser hverandre på midten (som et plusstegn, '+'). Det er den vanligste formen for kors innen østlig kristendom. Det greske korset finnes i Hellas' flagg og i Sveits' flagg med Røde Kors-flagget som en avledet form. 

 Latinsk kors 
70px|left|Latinsk kors
Latinsk kors har en vertikal del som er lengre enn del horisontale. 1/3 av vertikalen stikker ovenfor horisontalen, og denne delen er like lang som hver av de horisontale armene, mens den nedre delen er dobbelt så lang. Det latinske korset er den dominerende korsform for å symbolisere kristendom, men ortodokse kirkesamfunn bruker dette korset med tillegg av skråstilt del under den horisontale.

Enkelt, nakent kors er vanlig dekor og symbol innen mange protestantiske retninger, til forskjell fra den katolske, evangelisk-lutherske, ortodokse og anglikanske kirken som også bruker krusifikser, kors med corpus (Jesu kropp). 

 Ortodoks kors 
70px|left|Russisk kors
Et ortodoks kors (også kalt russisk-ortodoks kors, russisk kors, den russisk-ortodokse kirkes kors og gresk-russisk kors) brukes som kristent symbol i den ortodokse kirken, særlig i den russisk-ortodokse. Korset er formet som et patriarkkors (dobbeltkors) med en kort, skråstilt tverrarm eller bjelke nede på korsstolpen. Den øverste tverrbjelken representerer skiltet på Jesu kors med inskriften INRI (latin for Iesus Nazarenus Rex Iudaeorum, «Jesus fra Nasaret, jødenes konge»). Den skråstilte tverrbjelken nederst kan tolkes på mange måter. Det kan blant annet være en fotstøtte, men danner også et X-formet andreaskors med korsstolpen som tegn på apostelen Andreas som kristnet Russland og er landets skytshelgen. 

 Andre formvarianter 

 Se også 




 Kristne symboler
 Kryss

 Andre kors-symboler 
 Kors og flamme, logo for United Methodist Church
 Kors og krone
 Kristogram, Kristus-monogram
 Labarum, militært banner eller korsfigur med monogram for Jesus Krsitus
 Marekors, pentagram
 Nordisk korsflagg
 Olavskors, korsformer forbundet med  Olav den hellige
 Påskekors, kors med liljer
 Patrikskors
 Ulvekors, variant av torshammer med ulvehode

 Konkrete kors, monumenter og liknende 
 Dagmarkorset
 Brystkors (pektoralkors), verdighetstegn for pave, kardinal, biskop eller abbed i Den katolske kirke
 Det sanne kors, Jesu marterpæl
 Dupplin-korset, piktisk steinkors
 Eleanorkors, tolv steinkors fra 1290
 Gosforthkorset
 Keltisk høykors, keltisk steinkors
 Krusifiks, latinsk kors med Kristusfigur
 Magellankorset, kors reist etter ordre fra Ferdinand Magellan på øya Cebu på Filippinene i 1521
 Manxkors, minnesteiner på øya Man fra tidlig middelalder til og med vikingtida
 Prosesjonskors,  kors eller krusifiks som blir båret i kristne prosesjoner
 Ruthwell-korset
 Steinkorsene i Eivindvik
 Steinkors på Kvitsøy

 Utmerkelser (utvalg) 
 Finlands olympiske fortjenstkors
 Forsvarets hederskors, Sivilforsvarets hederskors
 Jernkorset, tysk militær utmerkelse
 Krigskorset, norsk militær medalje
 Det tyske kors, utmerkelse i Hitler-Tyskland
 Moderkors («Den tyske mors æreskors»), utmerkelse for barnefødsler i Hitler-Tyskland
 Storkors, øverste og fornemste grad i ordener
 Kors for trofast tjeneste, utmerkelse i Hitler-Tyskland
 Sankt Georgskorset
 Frihetskorset (Estland)

 Annet 
 Blå kors, internasjonal, kristen avholdsorganisasjon 
 Innvielseskors (konsekrasjonskors), tolv kors ved innvielse av katolske kirker
 Korsbein
 Korsfestelse
 Korsgang
 Korskirke
 Korstegnet, kristen, rituell gest
 Korstog, korsfarer
 Ordenen Riddere av det hvite kors
 Pilkors-partiet, ungarsk naziparti
 Rosenkorsordenen, rosenkreutzerne
 Røde kors-korset, symbol for Røde kors
 Sørkorset, stjernebilde på den sørlige himmelhvelvingen

 Litteratur 
 le Baron Stalins: Vocabulaire-Atlas Héraldique en six Langues: Francais-English-Deutsch-Español-Italiano-Nederlandsch, Paris 1952
 Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag 1976)
 J. Ursin: Kristne symboler – en håndbok, 3. utgave, Oslo 1975
 Herman L. Løvenskiold: Heraldisk nøkkel, Oslo 1978
 Ottfried Neubecker: Heraldik. Kilder, brug, betydning, København 1979 (oversatt og bearbeidet for Skandinavia av Nils G. Bartholdy)
 Carl-Alexander von Volborth: Heraldry – Customs, Rules and Styles, Dorset 1981, side 20-21
 Hans Cappelen og Knut Johannessen (red.): Norske kommunevåpen,  Oslo 1987 med tilleggshefte 1988
 Jan Raneke (redaktør): Nordisk heraldisk terminologi, Lund 1987 (med heraldiske faguttrykk på bokmål og nynorsk)
 Harald Nissen og Monica Aase: Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim, Trondheim 1990
 Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Segltegninger fra hyllingene i Norge 1591 og 1610, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2010 side 56 og 64
 Allan Tønnesen (redaktør): Magtens besegling. Enevoldsarveregeringsakterne af 1661 og 1662 underskrevet og beseglet af stænderne i Danmark, Norge, Island og Færøerne, utgitt av det skandinaviske Heraldisk Selskap på Syddansk Universitetsforlag, Odense 2013, 583 s., ISBN 9788776746612, med 2.297 personer, bl.a. fra Norge 87 geistlige og 406 bønder.Både geistlige og andre segl har mange korsformer

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Skjematisk oversikt over de vanligste korsformene (på svensk) 
 Plansje med forskjellige kors (tekst på engelsk) 
 Nedlastbart pdf-dokument om kors og krusifiks i norsk middelalder m.m.
 Oppslagsordet «kors» i Hans Biedermanns Symbolleksikon (Cappelen, 1992)
 Digital bokkopi av Åsta Østmoe Kostveits Kors i kake, skurd i tre : tegn og symboler i folkekulturen (Landbruksforlaget, 1997)
 Oppslagsordet «kors» i Nordisk familjebok (1911, på svensk)
 Oppslagsordet «kors» i Salmonsens konversationsleksikon (1923, på dansk)


Kategori:Heraldikk