Maud av Norge

Maud Charlotte Mary Victoria, av huset Sachsen-Coburg-Gotha (1869–1938) var Norges dronning ved kong Haakon VIIs side fra unionsoppløsningen i 1905 til sin død. Hun var Norges første dronning siden 1319 som ikke også var dronning av enten Danmark eller Sverige. Maud var født prinsesse av Storbritannia og Irland, og ble dansk prinsesse da hun giftet seg med danske prins Carl.

 Barndom 
Dronning Maud ble født som Hennes Kongelige Høyhet prinsesse Maud av Storbritannia og Irland, og var datter av fyrsten av Wales, den senere kong Edvard VII av Storbritannia, og fyrstinnen av Wales, den tidligere prinsesse Alexandra av Danmark. Prinsesse Mauds besteforeldre var Albert av Sachsen-Coburg-Gotha og dronning Victoria av Storbritannia, og på morssiden kong Christian IX av Danmark og Louise av Hessen. 

Prinsesse Maud var en sportslig og aktiv jente, og fikk raskt kallenavnet «Harry». Sammen med moren og sine søstre reiste hun på cruise til Middelhavet og til Norge, og hvert år var hun med på de tradisjonsrike familiesamlingene på Fredensborg slott i Danmark, der hennes fetter og framtidige ektemann, prins Carl av Danmark, også var til stede.

 Ekteskap og barn 
22. juli 1896 stod bryllupet mellom prinsesse Maud og prins Carl av Danmark på Buckingham Palace, med hele den store slekten samlet. I bryllupsgave fra faren fikk prinsesse Maud Appleton House, som var en villa på området til Sandringham House i Norfolk. Villaen var ment som et sted hun kunne bo når hun besøkte hjemlandet, siden hun som gift var å betrakte som dansk prinsesse og måtte bosette seg i Danmark. Det var her parets eneste barn ble født den 2. juli 1903. Han fikk navnet prins Alexander av Danmark.

Prins Carl var offiser i den danske marinen, og han og hans lille familie bodde hovedsakelig i Danmark.

 Norsk dronning 
I juni 1905 oppløste Stortinget i Norge unionen med Sverige. Senere abdiserte kong Oscar II, og prins Carl ble tilbudt den norske tronen. Etter en folkeavstemning takket han ja. Han tok navnet Haakon VII, mens sønnen Alexander ble kronprins Olav. Kong Haakon og dronning Maud ble kronet i Nidarosdomen i Trondheim den 22. juni 1906.

Dronning Maud vennet seg fort til sitt nye land, og tok med stor iver fatt på sine plikter. Hun støttet en rekke veldedige organisasjoner, og da særlig de som arbeidet for barn og dyr. Hun involverte seg dessuten i musikk og kunst. Med tiden lærte hun også hva enhver nordmann ifølge mytene må kunne, nemlig å stå på ski. 

Dronning Maud sto bak opprettelsen av Dronning Mauds hjelpefond i 1914. Fondet skulle være til hjelp for dem som ble særlig vanskelig stilt som følge av verdenskrigen.

Hun mistet imidlertid aldri kjærligheten til Storbritannia, og var derfor hyppig på besøk. Hun var også til stede da hennes nevø, kong Georg VI, ble kronet i mai 1937. Hun var av de mest prominente gjestene, og satt sammen med svigerinnen dronning Mary.

 Utmerkelser 
Maud mottok en rekke ordener, først og fremst britiske familieordener.Peter Galloway, David Stanley og Stanley Martin: Royal Service. Volume I. The Royal Victorian Order, The Royal Victorian Medal, The Royal Victorian Chain, Hertford: Victorian Publishing, 1996, s. 116 og James Risk, Henry Pownall, David Stanley, John Tamplin og Stanley Martin: Royal Service. Volume II, Lingfield: Third Millennium Publishing/Victorian Publishing, 2001, s. 38 og 42. Hun var medlem av Indias kroneorden og mottok 1. klasse av Victoria og Albert-ordenen, 2. størrelse av Edvard VIIs familieorden og 2. størrelse av Georg Vs familieorden. I 1937 ble hun utnevnt til storkorsdame av Victoriaordenen. Maud var også storkorsdame av den britiske Johanniterordenen.

Dronning Maud Land i Antarktis er oppkalt etter henne.

I Slottsparken står det en statue av dronning Maud ved inngangen til Dronningparken. Den ble laget av bildehogger Ada Madsen og avduket av kong Olav V i 1959.

 Død 
I november 1938 var dronning Maud igjen på besøk i London. Denne gangen var det imidlertid ikke bare for hyggens skyld. Hun gjennomgikk en mageoperasjon, men tre dager etter, den 20. november 1938, døde hun som følge av hjerteproblemer. I boken Æresord fra 2011 tar Tor Bomann-Larsen opp dronningens død og at legen som behandlet henne var tilhenger av aktiv dødshjelp, men sier at han «mener ikke at det er mye som tyder på barmhjertighetsdrap.»«Dronning Maud kan ha fått aktiv dødshjelp», Dagbladet, 27. oktober 2011. 

Den 24. november 1938 ble kisten med dronningen sendt til Norge med det britiske slagskipet HMS «Royal Oak». Begravelsesseremonien ble avsluttet på Akershus festning og dronningens sarkofag ble satt i Margaretasalen i påvente av et varig mausoleum. Under andre verdenskrig ble sarkofagen oppbevart i hemmelighet i Gamle Aker kirke. I 1948 ble den overført til Det kongelige mausoleum på Akershus slott.

 Stamtavle 

 Referanser 

 Litteratur 
 Kjellberg, Anne (1995): Dronning Maud. Et liv – en motehistorie, Oslo. ISBN 82-504-2197-3
 Isaksen, Trond Norén: «Nidarosdomen eller Akershus? Dronning Mauds død og spørsmålet om kongehusets gravplass», i Byminner, nr. 3, 2012, s. 12-27

 Eksterne lenker 



  Kongehuset.no om Dronning Maud
  Anders Beer Wilses fotografier av dronning Maud 1905–1938

Kategori:Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Kategori:Huset Glücksburg
Kategori:Norges dronninger
Kategori:Personer fra London