Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark

Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark er en norsk nasjonalpark beliggende i et høyfjellsområde på Dovrefjell og i Sunndalsfjella, der Trøndelag, Innlandet og Møre og Romsdal fylker møtes. Parken ble opprettet i 2002, for å ta vare på et intakt høyfjellsøkosystemlovdata.no: Verneforskriften, og ble utvidet med mesteparten av tidligere Hjerkinn skytefelt i 2018. Etter utvidelsen dekker den et område på 1 830 km².

Nasjonalparken ligger i kommunene Lesja og Dovre i Innlandet, Oppdal i Trøndelag og Sunndal og Molde i Møre og Romsdal.Dovre og Molde kommuner er minst berørt av nasjonalparken; det aller meste av den ligger i de tre øvrige kommunene. Parken tok opp i seg den tidligere Dovrefjell nasjonalpark (etablert 1974 – 265 km²); og den er omgitt av 8 landskapsvernområderHjerkinn/Kongsvoll/Drivdalen landskapsvernområder ble opprettet sammen med den opprinnelige nasjonalparken i 1974. De følgende syv landskapsvernområdene ble opprettet i 2002: Eikesdalsvatnet landskapsvernområde, Dalsida landskapsvernområde, Jora landskapsvernområde, Åmotan–Grøvudalen landskapsvernområde, Fokstugu landskapsvernområde, Åmotsdalen landskapsvernområde og Knutshø landskapsvernområde og to biotopvernområder.Torbudalen biotopvernområde og Sandgrovbotn–Mardalsbotn biotopvernområde Foruten de to nevnte fjellområdene omfatter parken et separat område øst for Drivdalen. Det tilgrensende Fokstumyra naturreservat ble opprettet i 1969 og utvidet i 2002.Fokstumyra naturreservat  – Stiftelsen iNasjonalparker

 Geografi, landskap, geologi 
Parken spenner over et bredt spekter av norske fjellandskapstyper: fra det steile, karrige i vest til det kalkrike, fruktbare med rolige former i øst.

 Flora og fauna 
Parken skal ta vare på et intakt høyfjellsøkosystem.  Den er kjerneområde for villrein, dette var en hovedbegrunnelse for opprettelsen og for avgrensingen av verneområdene i Dovrefjell. Sentrale deler av parken har en bestand av moskusfe, introdusert i mellomkrigstida, dette var ikke en del av begrunnelsen for vernet, men er likefullt det folk flest forbinder med Dovrefjell, sammen med Snøhetta (2286). Området har en fast bestand av jerv, en bestand av fjellrev døde ut rundt 1990, men ble reintrodusert fra 2010, så langt  med suksess. Sommeren 2020 er det naturlig født minst 19 valper fordelt på fem kull i Dovrefjell.  En har fast bestand av store rovfugler som kongeørn og jaktfalk.  

Dovrefjell (særlig Knutshøene) og Sunndalsfjella er kjent for en rik fjellflora med mange endemiske fjellplanter.  Vel så rike plantelokaliteter ligger imidlertid i noen av landskapsvernområdene rundt parken. Parkens vegetasjon inneholder også noen særegne planter som trolig overlevde istiden på nunataker: norsk malurt og ulike varianter av fjellvalmue.

 Kulturminner 
Nasjonalparken er et kjerneområde for arkeologiske kulturminner fra forhistorisk villreinjakt. Her finnes store fangstsystemer med ledegjerder, oppmurte og jordgravde fangstgroper, bogesteller.

Området har også flere spor av å være den tradisjonelle ferdselsvegen mellom Sør-Norge og Trøndelag, med spor av både kongeveier og pilegrimsruter. Begge deler skapte behov for fjellstuer, og de første sælehusene skal ha blitt oppført ca. 1120 på kong Øystein Magnussons initiativ. Fjellstuene Fokstugu, Hjerkinn, Kongsvold og Drivstua, som helt til 1900-tallet var i statens eie (Kongsvold eies fortsatt av staten ved Klima og miljødepartementet), var opprinnelig skysskifter på strekningen Dovre – Oppdal. 

Som ikke-materielt kulturminne har Dovrefjell stor betydning i Norges opphavsmyter og sagaer. Herfra stammet de første nordmennene, her ble Harald Hårfagre (AKA Dovrefostre) fostret og fikk kunnskap han brukte i rikssamlingen, her traff han samejenta Snøfrid som ble hans hustru og skrev samefolket inn som en del av nordmennene. At det var samer her i sagatiden er i seinere år bekreftet materielt ved funn av samiske kulturminner nettopp fra denne perioden. Mye tyder på at samer og bofaste nordmenn samarbeidet om villreinfangsten.

 Forvaltning og bruk av området 
Fra 2011 har Miljøverndepartementet oppnevnt Dovrefjell nasjonalparkstyre som forvalter både nasjonalparken og de øvrige verneområdene i Dovrefjell-Sunndalsfjella.Dovrefjellnasjonalparkstyre - Dovrefjell nasjonalparkstyre Et forvaltningssekretariat for nasjonalparken og tilknyttede verneområder er etablert på Hjerkinn. Nasjonalparken ble fra 2003 og til 2011 forvaltet lokalt av Dovrefjellrådet.  Dette var en forsøksordning med lokal forvaltning ment å vare ut 2007 men forlenget ut 2010.  Rådet var oppnevnt av medlemmene (8 kommuner, 4 fylkeskommuner) og i tillegg koordinerte rådet kommunenes forvaltning av de andre verneområdene i Dovrefjell. Nasjonalparkstyret har samme sammensetning men er oppnevnt av klima- og miljødepartementet (fra 2015 miljødirektoratet) etter nominasjon fra kommunene.

Nasjonalparksenter-nettverket iNasjonalparkerDovrefjell-Sunndalsfjella  - iNasjonalparker, som hadde informasjonssentre i Dombås, Folldal, Otta sentrum/Spranget og på Gjøra i Sunndal ble nedlagt fra 2016. Per i dag finner man informasjon hos Norsk Villreinsenter Nord på Hjerkinn, her er også kontorene til nasjonalparkadministrasjonen (3 personer).

Kun områdene vest for Drivdalen er enkelt tilrettelagt for fotturisme.  Turisthyttene i verneområdene er selv- eller ubetjente og mange av dagsmarsjene er lange. Hyttene er Snøheim (betjent, 80 senger, kun sommeråpen), Reinheim (selvbetj, 36 senger), Åmotsdalhytta (selvbetj, 34 senger), Loennechenbua (ubetj, 4 senger) og Raudbergshytta (selvbetj, 18 senger). Vest for Snøhetta blir terrenget tungt med store høydeforskjeller og steinet grunn, her blir også klimaet en utfordring med ustabilt vær, mye vind og mye nedbør, i motsetning til lenger øst.  Området gir flotte naturopplevelser, men krever erfaring. Nasjonalparkstyret etablerte i 2022 en nettside med omfattende informasjon rettet mor besøkende.

 Fotnoter og referanser 

 Litteratur 
 Kværne, Mathias. Langs den gamle kongeveien. Lunde forlag, 1965
 Karl H. Brox. Dovrefjell-Sunndalsfjella. Gyldendal, 2008. (Norges nasjonalparker; 5).  ISBN 978-82-05-37900-8
 Simen Bretten, mfl. Dovrefjell. Grøndahl Dreyer, 1994 ISBN 82-504-2045-4
 Olav Gjærevoll. Mine fjell : en kjærlighetserklæring til Dovrefjell, Sunndalsfjella og Trollheimen.  Aschehoug, 1994 ISBN 82-03-22053-3
 Alf Langenes. Dovrefjell : historie, natur, dyreliv. Dreyer, 1988 ISBN 82-09-10505-1
 Olav Gjærevoll, Leif Ryvarden mfl. Dovrefjell. Ormtjernkampen. Luther, 1975. (Norges nasjonalparker ; 8). ISBN 82-531-4065-7
 Per Hohle. Til fots i Rondane-Dovrefjell-Trollheimen. Gyldendal, 1972 ISBN 82-05-02625-4
 Den Norske turistforenings årbok 1952. Hovedemne: Dovrefjell
 Bjurstedt, Carl S. m.fl. Forvaltningsplan for verneområdene på Dovrefjell. Dovrefjellrådet, 2006

 Eksterne lenker 


 Dovrefjell nasjonalparkstyre – forvaltningssorgan 
 Forvaltningsplan for verneområdene på Dovrefjell 
 Forskrifter for verneområdene på Dovrefjell 

Kategori:Nasjonalparker i Norge
Kategori:Verneområder i Trøndelag
Kategori:Verneområder i Innlandet
Kategori:Verneområder i Møre og Romsdal
Kategori:Verneområder i Lesja
Kategori:Verneområder i Dovre
Kategori:Verneområder i Oppdal
Kategori:Verneområder i Sunndal
Kategori:Verneområder i Molde
Kategori:Nesset
Kategori:Verneområder opprettet i 2002
Kategori:2002 i Norge