Liste over Tysklands forsvarsministre

Tysklands forsvarsminister (tysk: Bundesverteidigungsmininister/-in) er leder av Tysklands forsvarsdepartement (Bundesministerium der Verteidigung) og medlem av Tysklands regjering. Forsvarsministeren er i fredstid øverstkommanderende for de væpnede styrker.

Departementet har sitt første hovedkontor i Bonn og andre hovedkontor i Bendlerblock i Berlin.Det tyske forsvarsdepartementets internettside: Ministerium besøkt 16. juli 2014

 Historie 
miniatyr|Gustav Noske (til høyre) var Weimarrepublikkens første forsvarsminister. Bildet er fra 1930. Daværende forsvarsminister Wilhelm Groener til venstre.

 Keiserriket 
Det tyske keiserriket som eksisterte mellom 1871 og 1919 hadde ingen føderal forsvarsminister. De store forbundsstatene som var Preussen, Bayern, Württemberg og Sachsen hadde egne ministre. For de øvrige forbundsstatene var Preussen ansvarlig for det territorielle forsvaret.

 Weimarrepublikken 
Den første tyske føderale forsvarsminister noensinne ble Gustav Noske i Weimarrepublikkens første regjering i 1919.LeMo, nettleksikon fra Deutsches Historisches Museum: Gustav Noske besøkt 14. juli 2014. De strenge betingelsene for nedrusting som var fastsatt i Versaillestraktaten, ble bare delvis oppfylt. Tysklands generalstab – som ifølge traktaten skulle nedlegges – ble i realiteten opprettholdt under betegnelsen Truppenamt.

 Det tredje rike 
Under Det tredje rike (1933–1945) ble landets føderale tradisjon brutt og det ble innenfor landets grenser etablert en nasjonalsosialistisk enhetsstat. Werner von Blomberg ble utnevnt til forsvarsminister før Adolf Hitler ble utnevnt til rikskansler.LeMo, internettleksikon til Deutsches Historisches Museum: Werner von Blomberg besøkt 16. juli 2014 Meningen var at Blomberg skulle holde styr på Hitler, men han sluttet seg isteden tett til ham. Blomberg ble i 1938 avløst av Wilhelm Keitel da forsvarets overkommando som sto direkte under Hitlers kommando, overtok ansvaret for det militære.LeMo, internettleksikon til Deutsches Historisches Museum: Das Oberkommando der Wehrmacht (OKW) besøkt 14. juli 2014

 DDR 
DDRs forsvarsdepartement (Ministerium für Nationale Verteidigung) ble stiftet i 1956, med Willi Stoph som den første minister. Stoph hadde allerede fra 1955 vært leder av Volkspolizei.LeMO - nettleksikon fra Deutsches Historisches Museum:Wiederbewaffnung: Nationale Volksarmee (NVA) besøkt 14. juli 2014 Volkspolizei ble samtidig omvandlet til Nationale Volksarmee. Departementet ble i begynnelsen av 1990 omdøpt til «Departementet for nedrustning og forsvar.» Dette var på et tidspunkt som lå etter Berlinmurens fall i 1989, men før oppløsningen av staten DDR ved Tysklands gjenforening senere i 1990.Das Bundesarchiv:Das deutsche Militärwesen - Deutsche Demokratische Republik 1949 - 1990  besøkt 16. juli 2014

 Forbundsrepublikken Tyskland 
 «Blank-kontoret» og forsvarsdepartementet 
miniatyr|Theodor Blank (i midten) med medarbeidere fra det hemmelige Blank-kontoret. Blank ble i 1955 Tysklands første forsvarsminister etter den andre verdenskrigen.
Etter den andre verdenskrigen vedtok okkupasjonsmaktene en lov mot gjenopprusting av Tyskland. Landet hadde således intet eget forsvar. Det var også av andre grunner utenkelig at Vest-Tyskland skulle ha en selvstendig sikkerhets- og forsvarspolitikk. Blant tyskerne var det en utbredt holdning at «det blir i så fall uten meg.» Også blant okkupasjonsmaktene var det stor skepsis til en opprustning av Forbundsrepublikken Tyskland.

Ved starten av Koreakrigen i juni 1950 hvor Nord-Korea ble støttet av Kina og Sovjetunionen, mens Sør-Korea ble støttet av USA, økte spenningen mellom øst og vest. Det dannet seg en oppfatning blant vestlige land, om at uten et tett samarbeid med Vest-Tyskland, også i militære spørsmål, kunne man ikke forhindre at landet ble dominert av Sovjetunionen. Forbundskansler Konrad Adenauer fikk i 1950 samtykke fra de tidligere okkupasjonsmaktene til å begynne etableringen av et vesttysk forsvar.Das Bundesarchiv: Auf dem Weg zum Verteidigungsministerium  besøkt 30. juni 2014 For Adenauer var et selvstendig forsvar en nødvendighet for en suveren stat.

Oppdraget gikk først til general Gerhard von Schwerin. Han forhandlet i 1950 med vestmaktene om blant annet et væpnet føderalt politi (Bundesgendarmerie). Dette var tiltenkt en rolle som kjernen i en senere vesttysk arme. I DDR ble det i denne perioden opprettet kaserner for det bevæpnete Volkspolizei i DDR.

Etter forhåndssamtaler med den amerikanske militærguvernøren, ble det såkalte Himmeroder Denkschrift utarbeidet av et tysk militært ekspertutvalg i oktober 1950. Notatet som er navngitt etter klosteret hvor møtene ble holdt, beskriver et fremtidig tysk militærvesen og anses som spiren til dagens tyske forsvar. Vestmaktene ønsket etter dette ikke lengre bare et bevæpnet politi, men også militære stridskrefter. Lederen måtte imidlertid være sivil. Schwerins kontor ble derfor nedlagt og dette kontorets oppgaver med politiet ble overført til innenriksdepartementet.

Theodor Blank fikk deretter oppgaven med opprettelsen av et fremtidig tysk forsvar. Blanks lange tittel var fra 1950 til 1955 Forbundskanslerens fullmektig for spørsmål knyttet til de allierte troppene. Navnet ble valgt for å skjule kontorets egentlige arbeid for offentligheten.

Kontorets navn fikk kortformen Blank-kontoret (Amt Blank). Ved starten i 1950 hadde kontoret ca. 20 medarbeidere, for i løpet av 1953 å øke til 700 ansatte. Blant de ansatte fantes ved starten tidligere soldater. Den første militære leder i kontoret kom imidlertid først i 1952 da den tidligere general Adolf Heusinger ble sjef for en nyopprettet militær avdeling. En annen fremtredende militær rådgiver i Blank-kontoret var Hans Speidel. Han ble senere den første tyske NATO-øverstkommanderende i Europa.Biografiske opplysninger om Speidel i LeMO - nettleksikon fra Deutsches Historisches Museum besøkt 11. juli 2014

Theodor Blank ble ved opprettelsen 7. juni 1955 av Blank-kontoret som Tysklands forsvarsdepartement, utnevnt som landets første forsvarsminister, en stilling han hadde til 1956.

Forsvarsministeren er etter Tysklands grunnlov artikkel 65a i fredstid øverstkommanderende for de væpnede styrker.Grundgesetz, Tysklands grunnlov besøkt 16. juli 2014 Kommandoansvaret kan etter grunnlovens artikkel 115b i en krigssituasjon overføres til forbundskansleren.

 Departementet for det føderale forsvarsrådet  
Konrad Adenauer opprettet i 1955 et føderalt forsvarsråd i regjeringen kalt Bundesverteidigungsrat (BVR).Forbundsregjeringens internettside 
«Bundessicherheitsrat: Mehr Transparenz bei Rüstungsexporten» se faktaramme i artikkelen, besøkt 16. juli 2014 Rådets arbeidsområde skulle overskride alle etater og omfatte militært så vel som sivilt forsvar, næringssaker såvel som finansspørsmål. Rådets leder var forbundskansleren selv. Ludwig Erhard etablerte i 1964 et eget departement for rådets arbeid, det såkalte Bundesministerium für Angelegenheiten des Bundesverteidigungsrates. Departementet ble også ansvarlig for etterretningstjenestene. Heinrich Krone ble departementets første og siste minister, idet det ble oppløst allerede mot slutten av 1966. Departementets oppgaver gikk tilbake til Forbundskanslerens kontor.

Listen
 Weimarrepublikken 
 # Navn  Tiltredelse  Avgang  Tilknytning  Regjering1.Gustav Noske 
(1868–1946)75px13. februar 191922. mars 1920SPDScheidemann Bauer2. Otto Geßler 
(1875–1955) 75px 27. mars 1920  19. januar 1928  PartiløsMüller I Fehrenbach Wirth I Wirth II Cuno Stresemann I Stresemann II Marx I Marx II Luther I Luther II Marx III Marx IV3.Wilhelm Groener
(1867–1939)75px 20. januar 1928 30. mai 1932 DDP  Marx IV Müller II Brüning I Brüning II4. Kurt von Schleicher
(1882–1934) 75px 1. juni 1932 28. januar 1933 Partiløs Papen Schleicher

 Det tredje rike 
 Navn Fra Til Parti Statsleder (1879–1946)  75px  30. januar 1933  27. januar 1938 Partiløs  Hitler (1882–1946)(henrettet)  75px  4. februar 1938  30. april 1945  NSDAP  Hitler

 DDR 
 # Navn Fra Til Parti Statsrådets leder 1. (1914–1999)  75px 1. mars 1956 14. juli 1960 SED  PieckUlbricht 2.(1910–1985) 75px 14. juli 1960 2. desember 1985  UlbrichtStophHonecker3.(1920–2017) 75px 3. desember 1985 18. november 1989  HoneckerKrenz4.(1935–2018) 75px 18. november 1989 18. mars 1990  KrenzGerlach 5.(1943–)  75px  12. april 1990  2. oktober 1990  DA  regjeringssjef:Maizière

 Forbundsrepublikken Tyskland 
 # Navn Fra Til Parti Regjering 1(1905–1972)  75px  7. juni 1955  16. oktober 1956 CDU  Adenauer II2(1915–1988) 75px 16. oktober 1956 9. januar 1963  Adenauer IIAdenauer IIIAdenauer IVAdenauer V3(1913–1997) 75px 9. januar 1963 1. desember 1966  Adenauer VErhard IErhard II –(1895–1989)  75px  13. juli 1964  1. desember 1966  Erhard II 4(1910–1989)  75px  1. desember 1966  22. oktober 1969  Kiesinger 5(1918–2015)  75px  22. oktober 1969  7. juli 1972 SPD  Brandt I6(1920–2012) 75px 7. juli 1972 16. februar 1978  Brandt IBrandt IISchmidt ISchmidt II7(1932–2011) 75px 17. februar 1978 1. oktober 1982  Schmidt IISchmidt III8(1934–1994) 75px 4. oktober 1982 18. mai 1988 CDU  Kohl IKohl IIKohl III 9(1937–)  75px  18. mai 1988  21. april 1989  Kohl III10(1928–2001) 75px 21. april 1989 31. mars 1992  Kohl IIIKohl IV11(1942–) 75px 1. april 1992 27. oktober 1998   Kohl IVKohl V 12(1947–)  75px  27. oktober 1998  19. juli 2002 SPD  Schröder I 13(1943–2012)  75px  19. juli 2002  22. november 2005  Schröder II 14(1949–)  75px  22. november 2005  28. oktober 2009  CDU  Merkel I 15(1971–)    28. oktober 2009  3. mars 2011  CSU Merkel II 16(1954–)  75px 3. mars 2011  17. desember 2013 CDU 17(1958–)  75px 17. desember 2013  17. juli 2019  Merkel III
Merkel IV 18(1962–)  75px 17. juli 2019  8. desember 2021  Merkel IV19Christine Lamprecht
(1965–)105x105pk8. desember 202119. januar 2023SPDScholz20Boris Pistorius
(1960–)105x105pk19. januar 2023sittendeSPDScholz

 Se også 
 Preussens krigsministre.
 Sachsens krigsministre.

 Noter 

 Referanser 
Berntsen 2013, side 233

Litteratur

Eksterne lenker
 LeMO: Lebendiges Museum Online, internettleksikon til Deutsches Historisches Museum (DHM) i Berlin og Haus der Geschichte der Bundesrepublik Deutschland (HdG) i Bonn

Forsvarsministre