Dolgellau

Dolgellau er en markedsby og et samfunn i Gwynedd, nordvest i Wales, om ligger ved elven Wnion, en sideelv til elven Mawsddach. Den var tidligere administrasjonsby i det historiske grevskapet Merionethshire inntil grevskapet Gwynedd ble opprettet i 1974. Dolgellau er hovedbasen for klatrere av fjellene Cadair Idris og Mynydd Moel, som er synlige fra byen. Dolgellau er den nest største bosetningen i sørlige Gwynedd etter Tywyn og omfatter samfunnet Penmaenpool. Custom report, Nomis - Official Labour Market Statistics I henhold til folketellingen i 2021 hadde byen og samfunnet en befolkning på 2 602 innbyggere. Det er en svak nedgang siden 2001 på 2 678.«Dolgellau Community in Wales», City Population

Dolgellau var vertskap for den nasjonale kulturmønstringen Eisteddfod i 1949. 

 Toponymi 
Navnet Dolgellau er en sammensetning av dôl, «vannfylt eng», og cellau, flertallsformen av cell, «en celle», som gir betydningen «vannfylt eng av celler». Dôl i navnet henviser sannsynligvis til en sving ved samløpet av elvene Wnion og Aran. Cellau kan referere til klosterceller eller kjøpmannsstaller.Owen, Hywel Wyn; Morgan, Richrad (2007): Dictionary of the place-names of Wales. Llandysul: Gomer. ISBN 978-1-84323-901-7. OCLC 191731809; s. 127.

Den eldste registrerte stavemåten (fra 1254) er Dolkelew, og en stavemåte Dolgethleu dateres fra 1294–5 (thl er et forsøk på å representere walisisk lyden /ɬ/). Den militære lederen Owain Glyndŵr på 1300-tallet skrev Dolguelli.

Byens navn ble av engelske skribenter og myndighetspersoner forsøkt gjort forståelig som Dolgelly eller Dolgelley.Eksempelvis Collocott T.C. & Thorne J.O. (1965): Chambers's World Gazetteer & Geographical Dictionary. Chambers, Edinburgh and London Fram til 1800-tallet var de fleste stavemåtene på engelsk i tråd med Dôlgelly, Dolgelley, Dolgelly eller Dolgelli. Thomas Pennant brukte formen Dolgelleu i sin utgivelse Tours of Wales, og dette var formen som ble brukt i kirkebøkene i 1723, selv om det aldri fikk særlig stor betydning.

I 1825 har registrene Dolgellau, som var formen som ble tatt i bruk av Robert Vaughan fra Hengwrt i 1836. Dette ble standard på walisisk og senere også på engelsk.

Det offisielle navnet på bydistriktet som dekket byen og det omkringliggende landlige distriktet ble endret fra Dolgelley til Dolgellau i 1958 av grevskapsrådet Merioneth, etter forespørsler fra begge distriktsrådene. «It's Dolgellau from now on», Western Mail. Cardiff. 6. mars 1958, s. 5

 Historie og økonomi 
Området Dolgellau var i den førromerske, keltiske perioden en del av landet til stammen ordovikere. Disse ble erobret av romerne i år 77–78 e.Kr. Selv om noen få romerske mynter fra keiserne Hadrian og Trajans regjeringstid er funnet i nærheten av Dolgellau, er området myrlendt, og det finnes ingen bevis for at det var bosatt i romertiden. Det finnes imidlertid tre bygdeborger av lokal opprinnelse i nærheten av Dolgellau, men usikker opprinnelse. Clements, Sheridan (september 2020): «Prehistoric Pasts and the Iron Age Hillforts of Northwestern Wales: The Choice of Location and the Incorporation of Ancient Monuments» (PDF), ResearchGate

Etter at romerne forlot området på begynnelsen av 400-tallet, kom stedet under kontroll av en rekke walisiske høvdinger, selv om Dolgellau sannsynligvis ikke var bebodd før slutten av 1000- eller 1100-tallet, da det ble etablert som en landsby av livegne (eller maerdref), muligens av Cadwgan ap Bleddyn. Det forble en livegenlandsby fram til regjeringstiden kong Henrik VII av England (1485–1509).

En kirke ble bygget på 1100-tallet (revet og erstattet av den nåværende bygningen i 1716), selv om klosteret Cymer Abbey, grunnlagt i 1198 i nærliggende Llanelltyd, forble det viktigste religiøse senteret lokalt.«Cistercians Abbeys: CYMER», Dhi.ac.uk Dolgellau fikk større betydning fra denne perioden og utover, og ble nevnt i undersøkelsen av Merioneth bestilt av Edvard I. I 1404 samlet Owain Glyndŵr de walisiske høvdingene til rådsmøte ved Dolgellau.

Etter et besøk av den engelske predikanten George Fox i 1657, konverterte mange innbyggere i Dolgellau til kvekersamfunnet. Forfølgelse førte til at et stort antall av dem emigrerte til Pennsylvania i 1686, under ledelse av Rowland Ellis, en lokal gentleman-bonde. Den pennsylvanske byen Bryn Mawr, huser i dag prestisjefylte kvinneuniversitetet Bryn Mawr College, oppkalt etter Ellis’ gård i nærheten av Dolgellau.[«The Quakers of Dolgellau», BBC. Arkivert fra originalen den 8. november 2006.«Glyn Aran Walk», Snowdonia National Park Authority. Arkivert fra originalen den 28. september 2007

Sauedrift og ullindustrien var lenge av største betydning for byens økonomi; ved slutten av 1700-tallet ble produksjonen anslått å være verdt £50 000 til £100 000 årlig. Industrien gikk tilbake i første halvdel av 1800-tallet på grunn av innføringen av mekaniske vevstoler. En annen viktig bidragsyter til den lokale økonomien var garving, som fortsatte inn på 1980-tallet i Dolgellau, om enn i mye redusert skala.

Byen var sentrum for et mindre gullrush på 1800-tallet. På et tidspunkt sysselsatte de lokale gullgruvene over 500 arbeidere.«Gold - Mineralogy of Wales», Amgueddfa Cymru«6th July 1819, Machynlleth, Cader Idris and Dolgellau», Lucy' Diary Clogau St. Davids gruve i Bontddu og Gwynfynydd-gruven i Ganllwyd har levert gull til mange kongelige bryllup. «Welsh gold wedding ring continues royal tradition», BBC News. 27. april 2011.

Dolgellau var administrasjonsbyen i det historiske grevskapet Merionethshire (walisisk: Meirionydd, Sir Feirionnydd) fram til 1974, da den, etter Loven om lokalstyre av 1972, ble det administrative sentrum for Meirionnydd, et distrikt i grevskapet Gwynedd. Dette ble avskaffet i 1996 ved Loven om lokalstyre for Wales fra 1994.

I dag er Dolgellaus økonomi hovedsakelig avhengig av turisme, selv om landbruk fortsatt spiller en rolle; et bondemarked holdes i sentrum den tredje søndagen i hver måned.

Det antas at Dolgellau Cricket Club, grunnlagt i 1869 av den geistlige Frederick Temple, er en av de eldste cricketklubbene i Wales. «Dolgellau Cricket Club Records», Archives Network Wales. Arkivert fra originalen den 3. mars 2016.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Byer i Gwynedd