Karma

Karma (Sanskrit: कर्म ,  «gjerning», «handling», «utførelse»a nøytral n-stamme, nominativ  ; fra roten , «gjøre, lage, utføre, utrette, føre til, effekt, forberede»; Pali: kamma) betegner filosofien rundt handling, gjerning og kausalitet i indiske religioner. Karma er innen visse religioner og åndelige læring den virkning som handlinger har på ens nåværende og senere liv. Denne læren spiller en stor rolle i alle indiske religioner som hinduisme, jainisme, sikhisme og buddhisme. Gode gjerninger og intensjoner bidrar til god karma og bedre gjenfødsler. Dårlige gjerninger og intensjoner bidrar til dårlig karma og dårligere gjenfødsel til et forhåpentligvis nytt liv. I enkelte skrifter er det ingen sammenheng mellom gjenfødelse og karma. Karma er ofte misforstått som straff.

Karma er etter hinduisk tro årsakene bak menneskets plass i livet. De handlingene et menneske gjør i dette livet, vil være med å bestemme hvordan det skal gå i det neste liv. Det er først og fremst motivet bak handlingen som er viktigst. Motivene bak alt vi gjør, skaper enten god eller dårlig karma. Tanken om at karma opprettholder liv er i Upanishadene kombinert med tanken om gjenfødelse/reinkarnasjon.
Buddhistisk karma skiller seg fra hinduistisk karma i det at resultatene av handlingene kommer med en gang, her og nå. Der man i hinduismen snakker om at handlingene (både gode og dårlige) regnes sammen etter ett liv før det avgjøres hva vedkommende skal gjenfødes til, kan man i buddhismen snakke om noe mer lignende en naturlov. Alle handlinger – det være seg seg aktive handlinger, valgt passivitet eller tanker – setter fra seg karmiske spor i bevisstheten. Disse sporene vil påvirke alle dine fremtidige tanker og handlinger. Men alle kan bryte ut av dette mekaniske handlingsmønsteret. Man kan til enhver tid ta aktiv stilling i sine valg. Om man klarer å fullstendig bryte løs fra den karmiske mekanikken, når man det stadiet som i buddhismen kalles opplysning, Nirvana og Moksha i hinduismen.

 Teori 
En forklaring på karma varierer i hinduisme, buddhisme og jainisme. Hinduistiske skoler med fokus på Yoga og Advaita Vedanta har fokus på livet nå, istedet for at karma er fra tidligere liv. Argumentet er tredelt:Kaufman, W. R. (2005) Karma, rebirth, and the problem of evil. Philosophy East and West, s. 15–32

 Teorien om karma tar med både handlingen og intensjonen bak. Et individ er ikke bare påvirket av karma fra tidligere liv, men skaper ny karma i dette livet når de handler med en intensjon bak som enten er god eller dårlig. Hvis hensikt og handling kan bevises, vil ny karma skapes og rettferdigheten forsette med ny karma. 

 Gjennom livet får og mottar vi ikke bare konsekvenser fra karma i tidligere liv, men karma er i tillegg til stede i dette livet for å dømme, evaluere, initiere og gi konsekvenser.

 Karma er for noen en teori på ondskap.

Andre hinduistiske skoler, som buddhisme og jainisme ser på karmasyklusen og gjenfødsel som en sentral del i deres tro på at karma fra tidligere liv påvirkert dette livet. De tror på fri vilje (cetanā) og at karma kan sameksistere.Matthew Dasti and Edwin Bryant (2013), Free Will, Agency, and Selfhood in Indian Philosophy, Oxford University Press, ISBN 978-0-19-992275-8


I populærkultur
Karma handler om at handlingene et menneske gjør i dette livet, vil være med å bestemme hvordan det skal gå i det neste. Den amerikanske komiserien My name is Earl er basert på dette konseptet.

 Referanser 

Kategori:Buddhisme
Kategori:Hinduisme
Kategori:Jainisme
Kategori:Religionsfilosofi
Kategori:Filosofiske konsepter