Anna Seghers

Anna Seghers (egentlig Netty Radványi, fødenavn Reiling, født 19. november 1900 i Mainz, død 1. juni 1983 i Berlin) var en tysk forfatterinne.

 Liv 
Anna Seghers var det eneste barnet til kunsthandleren Isidor Reiling og hans kone Hedwig (født Fult). Familien bekjente seg til ortodoks jødedom. Den mest benyttede bok i hjemmet var allikevel Luthers bibel. Anna gikk fra 1907 på en privatskole, deretter på en høyere pikeskole fra 1910. I første verdenskrig bidro hun med krigshjelp. I 1920 tok hun eksamen artium og studerte senere i Köln og Heidelberg, der hun fordypet seg i historie, kunsthistorie og sinologi. I 1924 gikk hun ut fra Heidelberg universitet med en doktoravhandling om jøden og jødedommen i Rembrandts verk. 

I 1925 giftet hun seg med den ungarske sosiologen László Radványi. Ekteparet flyttet til Berlin og fikk to barn.

Anna Seghers valgte pseudonymet sitt etter den nederlandske maleren Hercules Pieterszoon Seghers. Hennes første roman ble utgitt i 1928. I samme år ble hun medlem i KPD, det tyske kommunistpartiet. Etter nazistenes maktovertagelse ble hun kortvarig arrestert. Bøkene hennes ble forbudt og brent av nazistene. Seghers emigrerte med sin familie til Paris.

Under den tyske invasjonen av Frankrike flyktet hun til landsdelen som ble kontrollert av Vichy-regimet. I mars 1941 klarte hun å få tillatelsen til å emigrere sammen med ektemannen og barna til Mexico.

I Mexico arbeidet hun sammen med Ludwig Renn og andre eksil-tyskere for bevegelsen «Freies Deutschland». Denne organisasjonen tilsvarte Nationalkomitee Freies Deutschland. I 1943 fikk hun vite at moren var drept i holocaust, i Majdanek.Wallace, I. (Ed.). (1998). Anna Seghers in perspective (No. 43). Rodopi.

I 1947 reiste Seghers tilbake til Tyskland og bosatte seg i DDR. Hun ble president i DDRs forfatterforbund og mottok flere æresbevisninger. Hun fikk en statsbegravelse da hun døde i 1983.

Biblioteker, skoler og gater ble oppkalt etter henne både i Øst- og Vest-Tyskland. Hun er gravlagt på Dorotheenstädtischen Friedhof og hennes grav er gjort til en av Berlins æresgraver.Liste over Berlins æresgraver på berlin.de, lest 27. august 2013

 Bibliografi 

 1928 – Aufstand der Fischer von St. Barbara
 1930 – Auf dem Wege zur amerikanischen Botschaft und andere Erzählungen
 1932 – Die Gefährten
 1933 – Der Kopflohn
 1935 – Der Weg durch den Februar
 1937 – Die Rettung
 1940 – Die schönsten Sagen vom Räuber Woynok. Sagen von Artemis
 1942 – Das siebte Kreuz
 1943 – Der Ausflug der toten Mädchen
 1944 – Transit
 1948 – Sowjetmenschen. Lebensbeschreibungen nach ihren Berichten
 1949 – Die Toten bleiben jung
 1949 – Die Hochzeit von Haiti
 1950 – Die Linie
 1951 – Crisanta
 1951 – Die Kinder
 1952 – Der Mann und sein Name
 1953 – Der Bienenstock
 1958 – Brot und Salz
 1959 – Die Entscheidung
 1961 – Das Licht auf dem Galgen
 1963 – Über Tolstoi. Über Dostojewski
 1965 – Die Kraft der Schwachen
 1967 – Das wirkliche Blau. Eine Geschichte aus Mexiko
 1968 – Das Vertrauen
 1969 – Glauben an Irdisches
 1970 – Briefe an Leser
 1970 – Über Kunstwerk und Wirklichkeit
 1971 – Überfahrt. Eine Liebesgeschichte
 1977 – Steinzeit. Wiederbegegnung
 1980 – Drei Frauen aus Haiti
 1990 – Der gerechte Richter (fra 1957, men ikke tidligere offentliggjort av politiske grunner)

 Filmatisering 

Flere romaner av Anna Seghers ble filmatisert. Blant dem er filmen The Seventh Cross fra 1944 etter romanen Das siebte Kreuz en av de mest kjente. Filmen med Fred Zinnemann som regissør og Spencer Tracy i hovedrollen ble produsert i USA. Hun fikk betalt 75.000 dollar for dette, en betydelig sum den gangen.

Den tyske filmen Transit fra 2019 er basert på Seghers roman fra 1944.

 Priser og utmerkelser (utvalg) 
  – Georg Büchners pris
 1951 – Stalins fredspris
 1951, 1959, 1971 – DDRs nasjonalpris
 1965, 1969, 1974 – Karl Marx-ordenen
 Referanser 

 Eksterne lenker 




Kategori:Tyske forfattere
Kategori:Tyskspråklige forfattere
Kategori:Medlemmer av SED
Kategori:Mottakere av Lenins fredspris
Kategori:Personer fra Mainz
Kategori:Georg Büchners pris