Finlandshette

Bakgrunn 

Navnet balaklava kommer fra den ukrainske tidligere byen ved samme navn som ligger på Krim-halvøya, etter at engelske kvinner strikket slike hetter under Krimkrigen for å gjøre det lettere for soldatene å holde ut kulden. Ideen hadde de fra soldatene selv, som trakk på seg ekstra store ullsokker og laget hull for øyne og munn. I Norge har plagget gjerne blitt kalt finlandshette. Navnet oppstod da en i Norge strikket og sendte slike luer som hjelp til finske soldater under vinterkrigen i 1939-1940. Ordet balaklava er forsøkt innført også i Norge, spesielt etter at den finske ambassaden i Norge oppfordret avisene til å slutte å kalle dem finlandshetter.Finnene misliker finlandshetter vg.no 01.12.1999 Dette skyldes at hettene gjerne forbindes med forbrytere og politiske aktivister som ønsker å skjule sin identitet; på svensk kalles plagget derfor også rånarluva («ranerlue»).

 Spesialversjoner 
Hettene finnes også i spesialiserte versjoner, for eksempel i form av uniformsplagg for politi og militærstyrker. De er da gjerne laget i spesielle flammehemmende materialer, slik at de både skjuler bærerens identitet og gir en viss beskyttelse mot flammer.

 For barn 
For barn er plagget gunstig for lek i snøen, og kaldt vær. Plaggene for barn er gjerne tilpasset med ekstra lang hals. Passformen rundt ansiktet er avgjørende for hettens vern mot vind og snø.

 Se også 
 Hette
 Maske

 Referanser 

 Eksterne lenker 



Kategori:Masker
Kategori:Vinterklær