Retoromansk

Retoromansk er et romansk språk som tales av deler av befolkningen i den sveitsiske kantonen Graubünden. Språket heter rumantsch på retoromansk. Innbyggerne i Surselva bruker imidlertid betegnelsen romontsch om språket på sin sursilvan-dialekt.
Retoromansk har anslagsvis 60 000 brukere (en tredjedel av Graubündens befolkning), men mange av disse bruker tysk som førstespråk. Språket er Sveits' fjerde offisielle språk ved siden av tysk, fransk og italiensk, men har en mer begrenset offisiell stilling enn disse tre språkene. I praksis er det bare i Graubünden at språket brukes som forvaltningsspråk. Graubünden heter il Grischun på retoromansk, altså med bestemt hankjønnsartikkel.

 5 hoveddialekter 
Retoromansk består av fem hoveddialekter som hver har sitt eget skriftspråk.
Bestrebelser for å skaffe og innføre et felles skriftspråk (Rumantsch Grischun = «Graubünden-retoromansk») i skoler, media og statlige etater har møtt en del motstand, fordi det av mange oppfattes som et kunstig språk.
De 5 dialektene er:
 Sursilvan i Surselva (Vorderrhein-dalen)
 Sutsilvan i enkelte kommuner i Sutselva, dvs. Hinterrhein-distriktet og Imboden-distriktet
 Surmiran i Surmeir (Planoiras / Lenzerheide, Val d´Alvra, Sursés og Bravuogn / Bergün) dvs. distriktet Albula  
 Putèr i Øvre Engadin
 Vallader i Nedre Engadin og Val Müstair

 Tredeling 
Tyske og italienske dialektområder er også med.
Man inndeler de 5 ovennevnte hoveddialektene på to måter, og begge måtene resulterer i en tredeling. 
Disse inndelingene skyldes at noen av dem hører tettere sammen språklig sett. Tredelingene ser slik ut :

 Sursilvan  Sutsilvan & Surmiran  Putèr & Vallader  Kan kalles sentral-retoromansk, etter den midtre regionen "Grischun central" i kanton Graubünden. På tysk kan disse 2 betegnes som mittelbündnerisch.  Kan kalles engadinsk eller ladinsk ( NB: det refereres ikke til ladinsk i Nord-Italia ). På retoromansk treffer man på betegnelsen "Rumantsch ladin" om disse 2 dialektene.

Det er også mulig å gruppere de 2 "rhinske" dialektene sammen. 
Felles for disse to er at de står langt unna norditaliensk og at de har en god del felles gloser. 
Inndelinga ser da slik ut :
 Rhinske dialekter langs elven Rhinen  Språklig "bro"  Engadinske dialekter langs elven En / Inn Sursilvan  Surmiran  Putèr Sutsilvan   Vallader

 Surmiran blir sett på som en språklig "bro" mellom den rhinske og den engadinske gruppen med elementer fra dem begge, i tillegg til sine egne særtrekk.
 Innslag av norditalienske elementer er større i putèr og vallader enn i de andre retoromanske dialektene. Her opptrer også bokstavene ü og ö. Dette, i tillegg til et noe forskjellig ordvalg for enkelte gloser og lydutvikling for vokaler, diftonger og konsonanter, gjør at dialektal avstand mellom den rhinske (sursilvan og sutsilvan) og den engadinske (putèr og vallader) dialektgruppen kan sammenliknes med ulikhetene mellom bokmål og nynorsk. 
 Ordforrådet i surmiran synes å ha mer likhetstrekk med de rhinske dialektene sursilvan / sutsilvan enn med de engadinske dialektene putèr / vallader (se tabell).

 Eksempler 

Forskjellene og likhetene mellom de 5 skriftlige retoromanske hoveddialektene i Sveits illustreres i følgende tabell :

 Norsk  Sursilvan Sutsilvan  Surmiran  Putèr  Vallader 1  in, ina  egn, egna  egn, egna  ün, üna  ün, üna 2  dus, duas  dus, duas  dus  duos  duos 3  treis  tres  treis  trais  trais 4  quater  quater  quatter  quatter  quatter 5  tschun  tschentg  tschintg  tschinch  tschinch 6  sis  sis  seis  ses  ses 7  siat  seat  set  set  set 8  otg  otg  otg  och  ot 9  nov  nov  nov  nouv  nouv 10  diesch  diesch  diesch  desch  desch 11  endisch  endesch  endesch  ündesch  ündesch 12  dudisch  dudesch  dodesch  dudesch  dudesch 13  tredisch  tredesch  tredesch  tredesch  traidesch 14  quitordisch  quitordesch  quittordesch  quattordesch  quattordesch 15  quendisch  quendesch  quindesch  quindesch  quindesch 16  sedisch  sedesch  sedesch  saidesch  saidesch 17  gissiat  gisseat  dischset  dischset  deschset 18  schotg  schotg  dischdotg  dischdoch  deschdot 19  scheniv  schenev  dischnov  dischnouv  dischnouv 20  vegn  veintg  vantg  vainch  vainch 30  trenta  trainta  trenta  trenta  trenta 40  curonta  curànta  curanta  quaraunta  quaranta 50  tschunconta  tschuncànta  tschuncanta  tschinquaunta  tschinquanta 60  sissonta  sissànta  sessanta  sesaunta  sesanta 70  siatonta  satànta  settanta  settaunta  settanta 80  otgonta  otgànta  otganta  ochaunta  ottanta 90  navonta  novànta  novanta  nonaunta  novanta 100  tschien  tschient  tschent  tschient  tschient 1000  melli  meli  mella  milli  milli først (mask.)  emprem  amprem  amprem  prüm  prüm annen (mask.)  secund  savund, sagund  sagond  seguond  seguond jeg  jeu  jou  ia  eau  eu du  ti  tei  te  tü  tü mer  dapli  daple  daple  dapü  daplü god dag  bien gi, bien di  bùn gi  bun de  bun di  bun di god kveld  buna sera  buna sera  buna seira  buna saira  buna saira nyttår  daniev, biemaun  biemàn, biamàn, daniev  bumang  bümaun  büman år onn  on  onn  an  on mandag  gliendisgis, gliendisdis  gliendasgis  glindasde  lündeschdi  lündeschdi tirsdag  margis, mardis  margis  marde  mardi  mardi onsdag  mesjamna  measeanda, measeamda  mesemda  marculdi  marcurdi torsdag  gievgia  gievgia  gievgia  gövgia  gövgia fredag  vendergis, venderdis  vendergis  vendarde  venderdi  venderdi lørdag  sonda  sonda, somda  sonda  sanda  sonda søndag  dumengia  dumeingia  dumengia  dumengia  dumengia juni  zercladur  zarcladur  zarcladour  gün  gün juli  fenadur  fanadur  fanadour  lügl  lügl tysk  tudestg  tudestg  tudestg  tudas-ch, germanais  tudais-ch, germanais retoromansk  romontsch  rumàntsch  rumantsch  rumauntsch  rumantsch Graubünden  Grischun  Grischùn  Grischun  Grischun  Grischun ja  gie  gea, ea  ea, gea  schi, hei  schi, hai (hei) nei  na  na  na  na  na ikke  buc, buca  betg, betga  na…betg  nu, nun  nu, nun blant annet  denter auter  trànter oter  tranter oter  traunter oter  tanter oter hus  casa  tgea, tgeasa  tgesa, tga  chesa  chasa ost  caschiel  caschiel  caschiel  chaschöl  chaschöl melk  latg  latg  latg  lat  lat vann  aua  aua  ava  ova  aua å drikke  beiber  beber, bever  bever  baiver  baiver dame  dunna, femna  femna  donna  duonna  duonna mann  um (pl: umens)  um (pl: umens)  om (pl: omens)  hom (pl: homens)  hom (pl: homens) sted, kommune  vitg, vischnaunca  vitg, vischnànca, vaschinadi  vischnanca  vschinauncha  cumün ting, sak  caussa  tgossa  tgossa  chosa  chosa hospital  spital  spital  spital  ospidel  ospidal høy(t)  ault  òlt  ot  ot  ot igjen  puspei  puspe  puspe  darcho  darcheu bare, kun  mo  me  angal  be  be men  mo, denton  mo  ma  ma, però  ma, però etter, etterpå  suenter  suainter  siva  zieva  davo ettermiddag  suentermiezgi, suentermiezdi  suaintermiezgi  sivamezde  zievamezdi  davomezdi uke  jamna  eanda, eamda  emda  eivna  eivna tid  temps  tains, taimp  taimp  temp  temp å spørre  dumandar  dumandar, amparar  dumandar  dumander  dumandar å se  veser  vaser, ver  veir, vaseir  vzair, vair  verer å danse  saltar  saltar  saltar, ballar  suter, baller  sotar, ballar å ha  haver  adaver, aver, ver  aveir  avair  avair å være  esser  easser  esser  esser  esser å bli  daventar  davantar  davantar  dvanter  dvantar å komme  vegnir  vagnir  neir  gnir  gnir å forstå  entelgir, entellir  antalir  ancleir  incler  incleger

 Den romerske provinsen Raetia 

Dagens retoromanske språk i kanton Grischun / Graubünden i Sveits stammer fra den latin som romerne brakte med seg da Tiberius og Drusus erobret et større område, og opprettet den romerske provinsen Raetia i år 15 f.Kr. Den gangen omfattet provinsen de østlige kantonene i Sveits, Vorarlberg og Tirol i Østerrike, samt deler av Bayern og Württemberg i Tyskland. Opp gjennom historien har romansk (latinsk) språk gradvis blitt fortrengt av tysk og italiensk. Retoromansk i Sveits har kun overlevd i kanton Grischun / Graubünden, og kan altså føre sine over 2000 år gamle romanske røtter tilbake til år 15 f.Kr. 

Kanton Grischun / Graubünden var opprinnelig bebodd av blant annet keltiske stammer, retere og andre folk, men ble i år 15 f.Kr. erobret av romerne og lagt til provinsen Raetia Prima. Hovedstaden i den romerske provinsen Raetia Prima ble i år 15 f.Kr. Cuira / Chur, den gang på romersk kalt Curia.

Språkene i de retiske områdene ble i løpet av de første århundrene gradvis romaniserte. Således oppstod det særegne romanske språket retoromansk. 

I år 1291 gikk de 3 første kantonene sammen og dannet spiren til konføderasjonen Sveits, som i dag består av 26 kantoner, inkludert halvkantoner. Kanton Grischun / Graubünden ble en del av konføderasjonen Sveits i år 1803. Da hadde kantonshovedstaden Cuira / Chur allerede vært tyskspråklig siden midten av 1400-tallet, da retoromansk måtte vike plassen for tysk. 

Etter en historisk folkeavstemning i Sveits den 20. februar 1938 fikk retoromansk status som det 4. nasjonalspråket i Sveits, med rett til å brukes som offisielt språk i kanton Grischun / Graubünden.

 Også et samlebegrep 

Retoromansk brukes også som et samlebegrep for de tre språkene friulisk, ladinsk og retoromansk (i egentlig forstand). Det antas at disse tre språkene er nært beslektet og dermed utgjør en felles språkgruppe innenfor de romanske språkene, kalt retoromanske språk. Et fjerde, utdødd retoromansk språk er tergestinsk som ble talt i Trieste ( tidligere Tergeste ) og Istria. Dette språket ble fortrengt av italiensk og døde ut rundt år 1900.

 Likheter med lombardisk på 2 steder 

I den italienskspråklige dalen Val Bregaglia i kantonen Graubünden tales en dialekt som kalles bargajot. Denne dialekten, som er en lombardisk dialekt, oppviser likhetstrekk med den retoromanske dialekten putèr i Øvre Engadin.

Nord i den italienskspråklige nabokantonen Ticino (Tessin) ligger dalen Valle Leventina. Også i dette dalføret har den lokale lombardiske dialekten likhetstrekk med retoromansk, og da særlig i den øvre del av Valle Leventina.

 Kuriositeter 

Språket gjorde seg bemerket på fjernsyn i Europa i 1989 i Eurovision Song Contest da Sveits deltok med sangen "Viver senza tei". Sanggruppa het "ils furbaz" og sang på retoromansk, nærmere bestemt på dialekten sursilvan (Viver senza tei, 1989).

Gruppen "Ils furbaz" er også kjent for melodien "Da cumpignia". Sangen kan høres ved å velge "Da cumpignia" i nedtrekksmenyen øverst til høyre, eller i dette radioinnslaget  med Georgina Janki fra Vuorz i Surselva.

I 2013 kunne "ils furbaz" feire sitt 30-årsjubileum. Gruppen ble dannet i 1983 i Mustér / Disentis og består av medlemmene Marie Louise Werth, Giusep Quinter, Ursin Defuns og Gion Andrea Casanova. Reportasje med tv-intervju i anledning jubileumet kan sees her  (samme intervju i youtubeversjon).

Den sveitsiske langrennsløperen Dario Cologna er fra dalen Val Müstair som er en sidedal til Nedre Engadin. Dario Cologna snakker jauer-varianten av vallader.

 Referanser 

Eksterne lenker

 RadioTelevisiun Svizra Rumantscha – Radio- og TV-sendinger på retoromansk.
 Kurs i Rumantsch Grischun i Graubünden av Lia Rumantscha.
 Norsk infoside om retoromansk
 Ord og uttrykk på retoromansk. Eksemplene her er skrevet på sursilvan, dialekten i Surselva.
 Ordbok engelsk-retoromansk
 Ordbok tysk-Rumantsch Grischun (RG)
 Hefte med tall og fakta om retoromansk, utgitt av Lia Rumantscha på tysk.
 Hefte med tall og fakta  om retoromansk, utgitt av Lia Rumantscha på retoromansk (Rumantsch Grischun, RG, felles skriftspråk lansert 1982).
 Detaljert kart over Graubünden.
 Grammatikk for felles skriftnorm RG : "Rumantsch Grischun" 
 Lia Rumantscha. Språkorganisasjon.
 Ferieportal med mulighet for bestilling av brosjyrer om Graubünden. "Wander-Karte, Graubünden : Weit wandern" er kart over kanton Graubünden.
 "Die Entstehung der romanischen Idiome Graubündens". Tysk dokument om de 5 retoromanske dialektene i Sveits.
 "Viver senza tei". Deltakersang i Eurovision Song Contest i 1989 på retoromansk, og teksten på sursilvan.