Orden (biologi)

Orden () er en kategori brukt i den biologiske systematikken;
en orden kan omfatte én eller flere beslektede familier, og én eller flere beslektede ordener sammenfattes som klasse.

Bruk av ordner i systematikken
Ordner er større enheter enn de mer kjente familiene. For dyregrupper som ikke er så godt kjente i detalj, slik som for eksempel insekter, utgjør ordnene lett kjennelige grupper slik som biller, sommerfugler og øyenstikkere. I botanikken har det vært liten allmenn aksept for klassifisering på ordens-nivå før med innføringen av APG III-systemet i 2009, som grupperte det før kjente plantefamiliene inn i fylogenetisk baserte ordner.

Hva som hører til og ikke hører til en orden bestemmes av en taxonom, det samme gjelder om en orden anses som gyldig eller ikke. I noen grupper er det ingen enighet om inndelingen av organismer, med flere konkurrerende systematikker, mens andre andre ordner er nær universelt aksepterte og brukes av de fleste som jobber i feltet. I fylogenetisk nomenklatur brukes vanligvis ikke formalkategoriene i det hele tatt.Gauthier, J. A. 1994. The diversification of the amniotes. Pp. 129–159 in: D. R. Prothero & Rainer R. Schoch (eds): Major features of vertebrate evolution. Paleontological Society.

miniatyr|De fleste ordner av blomsterplanter oppsto i kritt
Det er ingen universelle regler å avgjøre hva som utgjør en orden, men ofte vil det være en viss konsistens innad i de forskjellige klassene. For eksempel representerer de fleste ordner av blomsterplanter og pattedyr grupper som oppsto i kritt. De tre ordnene av moderne amfibier oppsto i perm. Opprinnelsen til ordnene av insekter er derimot spredt over hele mesozoikum og med noen så langt tilbake som karbon.

Navn og ordstammer på ordner
Vitenskapelige navn for planteordener dannes ved at roten på typusslektens navn får endelsen -ales. Ordenen som omfatter rosefamilien og beslektede familier heter for eksempel Rosales, etter typeslekten Rosa. Underordener har endelsen -ineae.
I zoologien fins det ikke tilsvarende regler, selv om de fleste insektordener slutter på -ptera (gr. vinge) og mange virveldyrordener (særlig blant fugler og beinfisker) slutter på -formes (gr. formet som).

Noen kjente ordner
Ikke alle ordner er like kjente eller enkle å identifisere i felt. Ordnenen av pattedyr ble tidlig beskrevne og er lett gjenkjennbare, mens ordner av blomsterplanter i APG III-systemet i stor grad er basert på genetiske markører, og kan ofte være vanskelig å se at hører sammen ut fra ytre karaktertrekk. Nedenfor er noen eksempler på forholdsvis lett identifiserbare og kjente grupper som er relativt allment ankerkjent som ordner i systematikken.
Pattedyr
 Primater
 Flaggermus
 Gnagere
 Insektetere
 Hovdyr
 Klovdyr
 Rovdyr
 SjøkyrFugler
 Strutsefugler
 Andefugler
 Duefugler
 Storkefugler
 Uglefugler
 Haukefugler
 Papegøyefugler
 SpurvefuglerKrypdyr
 Krokodiller
 Skjellkrypdyr
 Skilpadder
 Broøgler

Amfibier
 Springpadder
 Salamandere
 OrmepadderInsekter
 Døgnfluer
 Øyenstikkere
 Gresshopper
 Lopper
 Vepser (veps, bier og maur)
 Tovinger (fluer og mygg)
 Biller
 SommerfuglerBlomsterplanter (AGP-III systemet)
 Rosales Roseordenen
 Asterales Kurvplanteordenen
 Nymphaeales «Vannliljeordenen»
 Gentianales «Søtrotordenen»Nakenfrøede planter'''
 Bartrær
 Konglepalmer
 Ginkgoales

 Se også 
 Liste over fugleordener
 Liste over planteordener.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Systematisk biologi