Nunavut

Nunavut (inuktitut: , oversatt til norsk som: Vårt land) er et hjemmestyreområde i det nordlige Canada. Området ble opprettet i 1999 gjennom  Nunavut Land Claims Agreement Act etter forhandlinger med urbefolkningen i området om deres rettigheter, dette førte til at Nordvestterritoriene ble delt i to. Nunavut omfatter nesten 25 % av Canadas landområder. 

Området har cirka 36 000 innbyggere og er nesten seks ganger større enn Norge. Hovedstaden er Iqaluit med 7000 innbyggere, beliggende på Baffinøya. Folketettheten er meget lav og området har bare om lag halvparten av Grønlands befolkning på omtrent samme areal. Folkeveksten er derimot høy i forhold til resten av Canada, mest på grunn av høye fødselstall.

Området har vært bebodd i om lag  og inuittene her hadde trolig handelskontakt med norrøne bosettinger på Grønland. Martin Frobisher besøkte området i 1576, mens Henry Hudson og William Baffin utforsket området på 1600-tallet. I nyere tid er det mye gruvedrift etter diamanter, gull, kobber, nikkel, bly og sink. 

Kjente mennesker fra Nunavut inkluderer sangeren Susan Aglukark og ishockey-spilleren Jordin Tootoo.

 Naturgeografi 
Nunavut har et landareal på 1 877 787 km2, som gjør Nunanvut til den femte største administrative inndelingen i verden. Nunavut omfatter vestlige områder fra Hudsonbukta og nordover med sørøstdelen av Kitlineq (Victoria Island), samt alle øyene i Ungavabukten (øst til Killiniq) og Hudsonbukten helt ned til Jamesbukten (sør til Akimiski). Området teller også de mange øyene nord for Canada – Det kanadiske polararkipelet –  inklusive Baffinøya. 

Høyeste punkt i Nunavut er Barbeau Peak på Ellesmereøya som har en høyde på 2616 meter  og er Canadas 11. høyeste punkt.      

 Klima 
Nunavut har på grunn av sin nordlige posisjon et polart klima, med unntak av de sørligste delene som har et subarktisk klima. 

{| class="wikitable" "text-align:center;font-size:80%;"|
| colspan="13" style="text-align:center;font-size:120%;background:#E8EAFA;"|Høyeste og laveste månedlige normaltemperaturer i celsius (°C) 
|-
! style="background: #E5AFAA; color: #000000" height="17" | By
! style="background: lightblue; color:black;" | Jan
! style="background: orange; color:black;" | Jul
|-
! style="background: #F8F3CA; color:#000000;" height="16;" | Alert
| style="text-align:center; background: lightblue; color: black;" | -29 °C-36 °C
| style="text-align:center; background: orange; color: black;" | 6 °C1 °C
|-
! style="background: #F8F3CA; color:#000000;" height="16;" | Baker Lake
| style="text-align:center; background: lightblue; color: black;" | -28 °C-35 °C
| style="text-align:center; background: orange; color: black;" | 17 °C6 °C
|-
! style="background: #F8F3CA; color:#000000;" height="16;" | Cambridge Bay
| style="text-align:center; background: lightblue; color: black;" | -29 °C-35 °C
| style="text-align:center; background: orange; color: black;" | 13 °C5 °C
|-
! style="background: #F8F3CA; color:#000000;" height="16;" | Eureka
| style="text-align:center; background: lightblue; color: black;" | -33 °C-40 °C
| style="text-align:center; background: orange; color: black;" | 9 °C3 °C
|-
! style="background: #F8F3CA; color:#000000;" height="16;" | Iqaluit
| style="text-align:center; background: lightblue; color: black;" | -23 °C-31 °C
| style="text-align:center; background: orange; color: black;" | 12 °C4 °C
|-
! style="background: #F8F3CA; color:#000000;" height="16;" | Kugluktuk
| style="text-align:center; background: lightblue; color: black;" | -23 °C-31 °C
| style="text-align:center; background: orange; color: black;" | 16 °C6 °C
|-
! style="background: #F8F3CA; color:#000000;" height="16;" | Rankin Inlet
| style="text-align:center; background: lightblue; color: black;" | -27 °C-34 °C
| style="text-align:center; background: orange; color: black;" | 15 °C6 °C
|-
| colspan="13" style="text-align:center;font-size:90%;background:#E8EAFA;"||}

 Demografi 
I 2016 var Nunavuts befolkning 35 944, en økning på 12,7 % fra 2011.. I 2016 var 84,7 % av befolkningen inuitter, 11,6 % europeisk canadisk, 2,7% andre minoriteter, 0,5 % First nations og 0,5 % Métis..
Befolkningsveksten i Nunavut har vært langt over gjennomsnittet i Canada i flere tiår, hovedsakelig på grunn av høye fødselstall. 

+ Ti største tettstederTettsted201620112006Vekst 2011–16Iqaluit7 0826 6996 184 10,3 %Rankin Inlet2 4411 9051 528 28,1 %Arviat2 3182 060 12,5 %Baker Lake1 8721 728 8,3 %Cambridge Bay1 6191 4521 377 11,5 %Pond Inlet1 5491 315 17,8 %Igloolik1 4541 538 −5,5 %Kugluktuk1 4501 302 11,4 %Pangnirtung1 4251 325 7,5 %Cape Dorset1 4411 3631 236 5,7 %

 Språk 
Nunavut har fire offisielle språk; inuktitut, inuinnaqtun, engelsk og fransk.. I 2016 hadde 63,1 % av befolkningen inuktitut som morsmål, 31,5 % engelsk, 1,7 % fransk og 1,4 % inuinnaqtun

 Historie 
 Tidlig historie 
De første menneskene kom til Nunavut for rundt 4000 år siden. Det finnes ingen skriftlige kilder om Nunavut som er eldre enn 500 år, men man antar at de hadde handelskontakt med norrøne bosettinger på Grønland. Den første skriftlige kilden er fra 1576, da Martin Frobisher ledet en ekspedisjon for å finne nordvestpassasjen. Frobisher fant ikke nordvestpassasjen, men det første kjente møtet mellom europeere og inuitter fant sted under ekspedisjonen. Flere oppdagelsesreisende var utover 1600-tallet i området på jakt etter Nordvestpassasjen, blant annet Henry Hudson, William Baffin og Robert Bylot.

 1900- og 2000-tallet 
Under den kalde krigen ble områdene nord i Nunavut strategisk viktige for kontroll i Arktis, dette førte til at flere inuitter ble tvangsflyttet fra Nunavik til Resolute og Grise Fiord. 

På 1950-tallet startet diskusjonene om å dele Nordvestterritoriene etter etniske skillelinjer, men dette ble stoppet blant annet på grunn av motstand fra myndighetene i Canada. Først i 1982 ble det bestemt at prosessen med å skille ut Nunavut fra Nordvestterritoriene kunne begynne, dette ble vedtatt i 1992 og 1. april 1999 ble Nunavut et eget territorium.

 Politikk og administrasjon 
Nunavut har en kommissær som er utnevnt av den føderale ministeren for urfolk og nordlige anliggender. Som i de andre kanadiske territoriene er kommissærens rolle symbolsk, og kommissæren har liten reell makt. Nunavut velger én representant til Canadas underhus. Nunavut blir styrt av en lovgivende forsamling i Iqaluit, den lovgivende forsamlingen har ingen partier og medlemmene blir derfor valgt individuelt. Lederen i forsamlingen kalles Nunavuts statsminister og blir valgt av den lovgivende forsamlingen. Den 14. juni tok Joe Savikataaq over som statsminister etter at tidligere statsminister Paul Quassa gikk av på grunn av et mistillitsvotum.

 Kultur 
 Alkohol 
På grunn av lokale og tradisjonelle verdier har Nunavut et strengt regulert alkoholutsalg, og er det eneste området i Canada med så strenge regler rundt alkohol. Reglene varierer mellom de ulike tettstedene, men er generelt svært restriktive. De mange restriksjonene har ført til at Nunavut har et svært lukrativt hjemmebrentmarked, som fører til at alkohol er lett tilgjengelig på svartebørsen.

Selv om territoriet har mange restriksjoner rundt alkohol det likevel et stort samfunnsproblem. Ett estimat viser at alkohol står bak 95 % av alle utrykningene til det lokale politiet i territoriet. Det er sannsynlig at alkohol er en årsak til Nunavuts høye antall av voldshendelser, selvmord og drap. I 2010 ble det utredet hvordan man kunne få ned alkoholproblemene, og mildere alkoholrestriksjoner ble lagt frem som en av løsningene. Dette førte til at det for første gang på 38 år ble opprettet ett alkoholutsalg i Iqaluit i 2017.

 Media 
Inuit Broadcasting Corporation (IBC) har sitt hovedkvarter i Nunanvut. Canadian Broadcasting Corporation (CBC) produserer radio- og TV-programmer for Nunavut fra sitt produksjonssenter i Iqaluit. Territoriet har to ukentlige aviser, Nunatsiaq News og Nunavut News/North.

 Sport 
Nunavut er med i de Arktiske vinterlekene, og var sammen med Grønland vert for lekene i 2002. En av de største idrettene i Nunavut er ishockey, og den regionale ligaen heter Hockey Nunavut

 Se også 
Nunavuts kommissær
Nunavuts statsminister
President for Nunavuts lovgivende forsamling

 Litteratur 

 Alia, Valerie. Names and Nunavut Culture and Identity in Arctic Canada . New York: Berghahn Books, 2007. ISBN 1845451651
 Henderson, Ailsa Nunavut: Rethinking Political Culture. Vancouver: University of British Columbia Press, 2007. ISBN 0774814233
 Kulchyski, Peter Keith. Like the Sound of a Drum: Aboriginal Cultural Politics in Denendeh and Nunavut. Winnipeg: University of Manitoba Press, 2005. ISBN 0887551785
 Sanna, Ellyn, and William Hunter. Canada's Modern-Day Aboriginal Peoples Nunavut & Evolving Relationships. Markham, Ont: Scholastic Canada, 2008. ISBN 9780779173228

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 kart over regionene i Nunavut
 Legislative Assembly of Nunavut  – offisiell hjemmeside
 Nunavut Planning Commission – offisiell hjemmeside
 Nunavut Tunngavik Inc. – Nunavut Land Claims oversiktsside
 The Nunavut Act of 1993 – hos Canadian Legal Information Institute Nunavut K-12 bilingual language instruction plan - Martin, Ian: Aajiiqatigiingniq Language of Instruction Research Paper, Nunavut Department of Education, 2000.
Turisme
 Explore Nunavut: Travel information and community guides 
 Nunavut Parks
 Nunavut Tourism
Media
 CBC North Radio radiotjeneste med sendinger på inuittisk og engelsk
 Nunatsiaq News – avis som dekker hele regionen på inuittisk og engelsk
 «Nunavut News» fra News North''


Kategori:Stater og territorier etablert i 1999