Rhosllanerchrugog

RhosllanerchrugogDavies, Jenkins og Baines, red. (2008): The Welsh Academy Encyclopedia of Wales, s. 752, i dagligtale ofte omtalt som kun Rhos, er en landsby og et samfunn i grevskapet Wrexham i det nordlige Wales, omkring 8 km fra byen Wrexham. Det ligger i det historiske grevskapet Denbighshire. Hele det bebygde området omfatter Penycae, Ruabon og Cefn Mawr som totalt hadde en befolkning på  innbyggere,Custom report - Nomis - Official Labour Market Statistics men Rhosllanerchrugog alene hadde .

Byen var vertskap for den nasjonale kulturmønstringen Eisteddfod i 1945 og 1961.

Den nærliggende veien A483 gir forbindelser til Liverpool og Manchester i nord og Birmingham, Swansea og Cardiff i sør.

 Etymologi 

Landsbyens navn er avledet fra det gamle Llanerchrugog-godset, en gang en av landområdene til Cynwrig ap Rhiwallon, herre av Maelor Gymraeg.Archaeologia Cambrensis: The Journal of the Cambrian Archaeological Association, 1895, s. 225-226 Navnet Llanerchrugog oppgis vanligvis å være basert på walisisk llannerch («lysning» eller «åpning i skogen»), og (med myk lenisering), grugog («lyngskog/lyngbevokst sted»), selv om en etymologi basert på crugog («kupert» eller «grovt/ujevnt/barskt») også har blitt foreslått.Morgan, Thomas (1887): A handbook of the origin of place-names in Wales and Monmouthshire, H.W. Southey, s. 50 

Navnet på gruvelandsbyen som senere vokste opp på nærliggende myrlandskap ble vanligvis skrevet som Rhos Llanerchrugog («Llanerchrugog-myren»)Gelling, Nicholaisen og Richards, red. (1970): The names of towns and cities in Britain, s. 160 tidlig og på midten av 1800-tallet, men ble senere ofte skrevet som Rhos-llanerchrugog og til slutt som et enkelt ord. Stavemåten Rhosllannerchrugog har også blitt brukt siden 1997 som et alternativ til det juridiske samfunnsnavnet. 227. Alternative Community Names, Minutes of the Corporate Policy and Resources Committee, WCBC, 14-07-97

Lokalt er det vanligvis kjent som kun Rhos. I dialekten i området uttales dette alltid ['r̥əus], i motsetning til standardwalisisk [r̥oːs].Jones, Mari C. (1998): Language Obsolescence and Revitalization, Oxford University Press, s. 372

Landsbyen er godt kjent for sin unike dialekt av det walisiske språket, som har vært gjenstand for flere akademiske studier. Selv om den har noen likheter med dialektene i både Nordøst- og Midt-Wales, har den blitt beskrevet som «ulikt alt annet som høres i Wales» og som ofte uforståelig for utenforstående.Jones (1998), s. 156.

 Historie 

Landsbyen lå opprinnelig innenfor det gamle sognet Ruabon og kommunen Morton Above (dvs. Morton, eller moor town («myrbyen»), ovenfor Offas dike) eller Morton Wallichorum (den walisiske Morton). I 1844 ble Morton Above, sammen med en del av den nærliggende kommunen Dynhinlle Ucha, en del av det nyopprettede sognet Rhosllanerchrugog.Rhosllanerchrugog, GENUKI, 12-01-18

Selve Llanerchrugog-godset var eid av Jones-familien fra minst 1400-tallet og fram til 1800-tallet.Burke's Peerage, v1, 1858, s.635; Burke, Bernard (1854-5): [https://archive.org/details/visitationofseat185402burk A visitation of the seats and arms of the noblemen and gentlemen of Great Britain and Ireland, 204 I 1649 hevdet grunneieren John Jones fra Llanerchrugog ved en detaljert slektsforskning av hans familie som gikk 2400 år tilbake til en tidlig, legendarisk konge i Wales, Dyfnwal Moelmud, og ved dette forsøkte han å bruke sine gamle eierrettigheter til å argumentere for at han burde være fritatt for skatt.The Transactions of the Honourable Society of Cymmrodorion, 1948, s. 393

Landsbyens utvikling kan i stor grad tilskrives kulllagene i det nordøstlige Wales som går strekker seg forbi den. Borgerne i byen Holt som lå 18 km unna fikk rett til å grave etter kull i Rhos i et charter fra 1563. Et kullgruvesamfunn ble etablert i løpet av 1700-tallet, og vokste betydelig fra 1840-årene og utover. I motsetning til mange andre gruvelandsbyer i distriktet og i andre deler av Wales, kom majoriteten av den tidlige innvandringen til Rhos fra walisisktalende jordbruksområder i høylandet i vestlige Wales, noe som ga landsbyen en distinkt språklig identitetDodd, A.H. (1940): Welsh and English in East Denbighshire: a Historical Retrospect, Transactions of the Honourable Society of Cymmrodorion, s. 52 som den har beholdt frem til i dag. Andelen walisisktalende i Rhos falt ikke under 50 % før folketellingen i 1981.

Tidlig på 1700-tallet var gruvene i Rhosllanerchrugog eid av den framtidige adelsmannen Watkin Williams-Wynn, 3. baronett av Wynnstay, et medlem av områdets største godseierfamilie og samtidig som han var tory, var han også en framtredende jakobitt. Ved tronbestigelsen av den tysktalende Georg I i august 1714 oppfordret Williams-Wynn gruvearbeiderne i Rhos til å marsjere til Wrexham, synge jakobittiske sanger, plyndre to av frikirkenes møtehus, knuse vinduene til whig-handelsmenn og forhindre at klokkene i Wrexham kirke ringte for å feire tronbestigelsen.Evans, Evan David (1976): A History of Wales 1660-1815, s. 57Hughes, Cledwyn (1957): Royal Wales. The Land and Its People, Phoenix House, s. 65

Den jakobittiske politikken til distriktets velstående landeier og hans undersåtter antas å være kilden til kallenavnet «Jackos» eller «Jacos» som fortsatt brukes om innbyggerne i Rhos.James: «A short history of Newbridge», Ruabon.com

Et symbol på Rhos’ arv innen kullgruve- og arbeiderbevegelse sees i «Stiwt» (se under), gruvearbeiderinstituttet i Broad Street. Dette ble reist og betalt av gruvearbeiderne under generalstreiken i 1926, som et sosialt og kulturelt senter for lokalsamfunnet. Den walisiske religiøse vekkelsen i 1904 hadde også stor innvirkning på Rhos. Cynghanedden «Beibl a Rhaw i Bobl y Rhos» («en bibel og en spade for folket i Rhos»)Cymdeithas Treftadaeth y Capeli, Local Information Sheet 5: Rhosllanerchrugog, s. 2 gjenspeiler betydningen av både kullgruvedrift og kapellene for landsbyens kultur og arv. Den senere styrken til nonkonformiteten i Rhos ble et av landsbyens særegne trekk, sammen med dialekten, arbeiderklasseinstitusjonene og utdanningstradisjonen, noe som i flere tiår medførte at ingen skole i området «virket komplett uten en lærer fra Rhos i staben».

Rhos var vertskap for den nasjonale kulturmønstringen Eisteddfod i 1945 og 1961, og Celtic League ble grunnlagt der i 1961 under Eisteddfoden. De mange uformelle forestillingene rundt dette arrangementet ble minnet i diktet «The Cross Foxes» av Harri Webb (1920–1994), som minnes kvelden da vi i Rhos «drakk puben tørr».Davies, Charlotte Aull ([1997] 2003): «’A oes heddwch?’ Contesting meanings and identities in the Welsh National Eisteddfod», Hughes-Freeland, Felicia, red.: Ritual, Performance, Media, London: Routledge, s. 156

 Stiwt Theatre 
Stiwt er et teater med 490 seter som ligger i landsbyen. Stiwt ble grunnlagt i 1926 av Miner's Institute (derav navnet «Stiwt», som kommer fra ordet «Institute» i «Miner's Institute»), og den daglige driften av Stiwt ble betalt av ukentlige bidrag fra gruvearbeidernes lønn. Stiwt betalte 20 pence i uken, og ble både bygget og drevet av lønnen til gruvearbeiderne, hvis etterkommere kontinuerlig må kjempe for å holde det åpent etter nesten å ha vært i fare for nedleggelse i 1977, 1996 og 2016. I dag finansieres og drives Stiwt av Wrexham County Borough Council, Arts Council of Wales, Rhos Community Council og Friends of the Stiwt.«Our History», Stiwt.com

Musikalsk kulturarv 
Rhos er kjent for sin musikalske arv, og har en konsertsal på Stiwt Theatre. Komponister fra landsbyen er blant annet Caradog Roberts, mest kjent for salmemelodien «Rachie»; og Arwel Hughes, dirigent og komponist av salmemelodien «Tydi a Roddaist». Kjente utøvere fra Rhos er også barytonen James Sauvage og pianisten Llŷr Williams. Rhos har også en rekke kor.

 Kjente personer 
 Rosemarie Frankland (født 1. februar 1943, død 2. desember 2000) var en walisisk skuespillerinne, modell og skjønnhetsdronning som vant Miss World 1961, etter å ha endt som nummer to i Miss Universe 1961. Hun var født i Rhosllannerchrugog og er også gravlagt der.«Rosemarie Frankland», BBC Wales

 Referanser 

 Litteratur 
 Williams, J. Rhosydd (1945): Hanes Rhosllannerchrugog («Historien til Rhosllannerchrugog») 
 Portmadoc-Jones, Bill (1981): Through These Windows, A Place and Its People.
 Matthews, John E. (1991): From Pit to Pitch: A pictorial history of football in Rhos. 

 Eksterne lenker 

Rhos Male Voice Choir
Rhos, GenUKI
Foto fra i og rundt Rhosllannerchrugog, Geograph

Kategori:Byer i Wrexham