Finlands økonomi

mini|Kalkbrudd i Pargas i Sørvest-Finland.
mini|Hovedkontoret til Nokia i Esbo. Nokia er Finlands største selskap.
mini|Prisma er en stormarkedsskjede i S-gruppen. I 2020 stod handelsnæringene for 15,8 % av alle årsverk i Finland.

Finlands økonomi er en høyt industrialisert, åpen blandingsøkonomi. Finland er en av del av EUs indre marked og eurosonen. De viktigste handelspartnerne er EU-landene Tyskland og Sverige.

Finland har et BNP per innbygger (2020) som justert for kjøpekraft er på høyde med Tyskland, Østerrike og Nederland.

 Næringsstruktur 
Primærnæringene – jordbruk, skogbruk og fiskeri – er sterkt rasjonalisert og stod i 2020 for 3,6 % av alle årsverk, mens 20 % av årsverkene var i industrien og 11,4 % i bygg og anlegg. Resten av årsverkene er stort sett i tjenesteyrker.

7,5 % av landets areal er dyrket mark. Det dyrkes mest korn, grovfôr, poteter, sukkerbeter, raps og andre oljevekster. De største husdyrproduksjonene er storfe, svin og fjørfe. Kjøtt- og melkeproduksjonen er viktig for store deler av landet. De fleste gårdsbruk har også inntekter fra skog. Meieriprodukter er den største gruppen med jordbruksvarer som eksporteres. Både importen og eksporten av matvarer har økt etter at Finland trådte inn i EU.

Finland er en av verdens største produsenter av tømmer, papir, tremasse og trevarer. Hvert år avvirker det finske skogbruket 60–70 millioner kubikk, omtrent fem ganger så mye som i Norge. De største skogindustrikonsernene er Stora Enso, UPM-Kymmene og Metsä Group.

Andre viktige eksportvarer er oljer og kjemikalier, legemidler, bearbeidede metaller, maskiner og elektronikk. Det utvinnes flere verdifulle mineraler (jern, kobber, kromitt, nikkel og gull) til smelteverksindustrien. Noen av de største industri- og ingeniørselskapene er KONE, Wärtsilä, Caverion, Valmet og Cargotec.

Forretningsmessig tjenesteyting, som telekom, IT, bank- og forsikringstjenester og regnskapstjenester, står for den største delen av tjenesteeksporten. I 2021 sysselsatte kunnskapsintensive tjenestenæringer omtrent like mange som industrien. IT- og telekombedrifter som Nokia, Tietoevry og Telia er blant Finlands største selskaper. Finland har et av Europas største spillutviklermiljøer. De største finansforetakene er Nordea og Sampo, som står bak If Skadeforsikring.

Utenlandske turister la igjen inntekter i Finland på anslagsvis 5,3 milliarder euro i 2019. En tredjedel ble lagt igjen i Helsingfors og Nyland, mens andre viktige turistdestinasjoner er Birkaland, Egentliga Finland og Lappland. Mellom 2017 og 2022 kom de største gruppene med utenlandske overnattingsgjester fra Sverige, Tyskland, Storbritannia og Russland. 

Finland importerer mye olje og gass, ettersom landet ikke har egne utnyttbare forekomster. 

 Økonomisk politikk og arbeidsliv 
Mellom 2010 og 2020 utgjorde det offentlige forbruket rundt 55 % av BNP. Mens den offentlige sektoren har vokst, har det direkte statlige eierskapet i økonomien blitt mindre. Staten eier naturlige monopoler som Posti og VR, og strategisk viktige selskaper som Finnair, Fortum og Neste. Statens investeringsselskap Solidium har andeler i flere børsnoterte selskaper.

Arbeidslivet er regulert i tråd med den nordiske modellen. I 2019 var knapt 60 % av arbeidsstyrken fagorganisert, og 90 % var omfattet av tariffavtaler. Over 70 % av befolkningen over 15 år har fullført videregående opplæring, og over 30 % har høyere utdannelse.

Finland har et omfordelende skattesystem med en høy marginalskatt. Inntektsforskjellene etter skatt er blant de minste av industrilandene.

Arbeidsledigheten i Finland har lenge vært høyere enn i de andre nordiske landene.

 Makroøkonomiske tall 
 Økonomiske nøkkeltall IMF Ch IV Report 2014IMF Ch IV Report 2012IMF Ch IV Report 2008 2006 % av BNP 2009 % av BNP 2012 % av BNP 2015 % av BNP Kilder BNP mrd euro   165,8   172,5   192,4   203,0  IMF BNP mrd US$ Verdensbanken - Data, løpende dollar  216,6   251,5   256,7   Verdensbanken BNP/innb US$ Verdensbanken - Data, løpende priser 41 120,7 47 107,2 47 415,6 Verdensbanken BNP realvekst Verdensbanken - Data, faste 2005-dollar    4,1  −8,3  −1,4    IMF, Verdensbanken Konsumpriser, endring  1,3 1,6 3,2  1,5  IMF Renter, 3 mnd  3,1   1,2 0,6 ..  IMF Renter, pengemarked EUR 3,1   1,0 0,1 0,1  IMF Investering mrd euro     21,8  18,6  19,8 18,4  IMF Arbeidsløshet   7,7    8,2  7,7  7,9    IMF Eksport mrd euro  75,5 45,5 65,1 37,7 79,9 41,5 81,2 40,0 IMF Import mrd euro  67,2 40,5 61,6 35,7 81,0 42,1 80,3 39,6 IMF Handelsbalanse mrd euro  8,3 5,5 3,5 1,8 −1,1 −0,6 0,9 0,4 IMF Betalingsbalanse mrd euro  7,5 4,5 3,1 1,8   −2,8  −1,4  0,8   0,4  IMF Budsjettbalanse    3,7 −1,3  -0,8 0,0    IMF

 Referanser