Den internasjonale domstolen

Den internasjonale domstolen (fransk: Cour internationale de justice, CIJ, engelsk International Court of Justice, ICJ) er FNs domstol og folkerettens eneste generelle internasjonale domstol. Den internasjonale domstolen er det øverste juridiske organ i FN. Den ble etablert i 1945 for å erstatte den tidligere domstolen for mellomfolkelig rettspleie og startet sin virksomhet året etter. Domstolen har sete i Haag i Nederland.

 Virksomhet 
Den internasjonale domstolen har sitt grunnlag i FN-paktens artikkel 7. Domstolen er pålagt å sørge for at internasjonale lover blir etterfulgt. Bare stater kan være parter i saker som blir tatt opp av domstolen, noe som betyr at mellomstatlige organisasjoner, ikke-statlige organisasjoner, selskaper og individer er avskåret fra å få sine saker prøvd for domstolen.

Dersom en stat ikke ønsker å være part kan den ikke tvinges til det, men godtar en stat å være med er den i utgangspunktet forpliktet til å respektere domstolens beslutning. Etter at domstolen fastslo at USAs skjulte engasjement i den nicaraguanske borgerkrigen var i strid med folkeretten trakk USA seg fra domstolens forpliktende jurisdiksjon i 1986. USA godtar domstolens jurisdiksjon fra tilfelle til tilfelle.Churchill, Ward. A Little Matter of Genocide. San Francisco: City Lights Books, 1997. Print. Kapittel XIV i FN-vedtektene gir FNs sikkerhetsråd rett til å fremtvinge beslutningene som domstolen har fattet. Dette kan imidlertid hindres med vetoretten som sikkerhetsrådets fem permanente medlemmer har.

 Sammensetning 
miniatyr|Fredspalasset i Haag der domstolen har sete
Domstolen har 15 dommere, som velges av FNs generalforsamling og Sikkerhetsrådet for niårige perioder ut fra en liste foreslått av den faste voldgiftsdomstolens nasjonale medlemmer. Et medlem kan sitte i maksimalt tre perioder. For å sikre kontinuitet foregår valgene hvert tredje år, og fem av dommerne velges ved hvert av valgene. Tjenestetiden for dommerne ender den 5. februar i det angjeldende året. Domstolen velger selv president og visepresident, og disse sitter i en treårsperiode. Helge Klæstad var Norges første dommer i den internasjonale domstolen i 1946, og han tjente også som president der i perioden 1958 - 1961. Den eneste andre nordmannen som har tjenestegjort i domstolen er Jens Evensen i perioden 1985–1994.

Dommerne som velges til den internasjonale domstolen må enten være høyesterettsdommere i hjemlandet eller være utdannede jurister med kyndighet i folkerett

Fordelingen av dommerne følger samme prinsipp som Sikkerhetsrådet, og alle verdensdeler skal være representert. Tanken er at domstolen skal representere verdens forskjellige sivilisasjoner og rettssystemer. Fem av dommerne kommer også fra de fem faste medlemsstatene i Sikkerhetsrådet: USA, Kina, Russland, Frankrike og Storbritannia. Likevel er det ikke slik at dommerne representerer sine land, dommerne skal være helt uavhengige. Om en dommer skulle dø, velges vanligvis en ny dommer av samme nasjonalitet for den gjenværende mandatperioden. Det kan aldri finnes mer enn ett medlem av samme nasjonalitet for samme periode. Ifølge artikkel 9 i domstolens vedtekter skal domstolen som helhet representere «sivilisasjonens ulike hovedformer og verdens fremste rettssystemer». Regelen om geopolitisk sammensetning av domstolen er ikke foreskrevet i domstolens vedtekter.

 Ad hoc-dommere 
Artikkel 31 i vedtektene fastsetter en prosedyre der ad hoc-dommere kan sitte i omstridte saker for domstolen. Dette systemet lar enhver part i en omstridt sak nominere en dommer de måtte ønske. Det er åpning for at så mange som sytten dommere kan sitte i en sak. Et land som allerede er representert med et fast medlem i domstolen har ikke anledning til å velge inn en ad hoc-dommer.

Dette systemet kan virke rart i sammenligning med innenlandske domstolprosesser, men formålet er å oppmuntre stater til å sende saker til domstolen. For eksempel, dersom en stat vet at den vil ha en rettslig representant som kan delta i diskusjoner og tilby andre dommere lokalkunnskap og forståelse av statens perspektiv, kan staten være mer villig til å underkaste seg domstolens jurisdiksjon. Selv om dette systemet ikke passer helt overens med det juridiske formålet til domstolen, er det vanligvis av liten praktisk betydning. Ad hoc-dommere stemmer vanligvis (men ikke alltid) i favør av staten som har oppnevnt dem og dermed utligner de hverandre.Posner, E. A., and De Figueiredo, M. F. P. Is the International Court of Justice Biased? Journal of Legal Studies, vol.34 (June 2005), University of Chicago.

 Kamre 
miniatyr|Sesjonssalen.
Vanligvis kommer domstolen sammen i plenum, men i de siste femten årene har den til tider trådt sammen som et kammer. Artiklene 26-29 av vedtektene tillater retten å danne mindre kamre, vanligvis bestående av 3 eller 5 medlemmer, for å høre tilfeller. To typer kamre er nevnt artikkel 26, et kammer kan dannes for spesielle kategorier av saker, samt dannelsen av ad hoc-kamre for å høre bestemte tvister. Av disse er Ad hoc-kamrene er oftest innkalt. I 1993 ble et spesielt kammer ble etablert for å håndtere miljøsaker spesielt, men dette kammeret har så langt aldri vært brukt.

 Nåværende sammensetning 
 Navn  Stat  Posisjon  Periode start  Periode avsluttetAbdulqawi Ahmed Yusuf   Somalia  President  2009  2027Xue Hanqin   Kina  Visepresident  2010  2021Peter Tomka   Slovakia  Medlem  2003  2021Ronny Abraham   Frankrike  Medlem  2005  2027Mohamed Bennouna   Marokko  Medlem  2006  2024Antônio Augusto Cançado Trindade   Brasil  Medlem  2009  2027Joan Donoghue   USA  Medlem  2010  2024Giorgio Gaja   Italia  Medlem  2012  2021Julia Sebutinde   Uganda  Medlem  2012  2021Dalveer Bhandari   India  Medlem  2012  2027Patrick Lipton Robinson   Jamaica  Medlem  2015  2024James Richard Crawford   Australia  Medlem  2015  2024Kirill Gevorgian   Russland  Medlem  2015  2024Nawaf Salam   Libanon  Medlem  2018  2027Yuji Iwasawa   Japan  Medlem  2018  2021Philippe Gautier   Belgia  Dommerfullmektig  2019  2026  2018–2021.

Presidenter
 #  President  Fra  Til  Stat 1  José Gustavo Guerrero  1946  1949   2  Jules Basdevant  1949  1952   3  Arnold McNair  1952  1955   4  Green Hackworth  1955  1958   5  Helge Klæstad  1958  1961   6  Bohdan Winiarski  1961  1964   7  Percy Spender  1964  1967   8  José Bustamante y Rivero  1967  1970   9  Muhammad Zafarullah Khan  1970  1973   10  Manfred Lachs  1973  1976  11  Eduardo Jiménez de Aréchaga  1976  1979   12  Humphrey Waldock  1979  1981   13  Taslim Elias  1982  1985   14  Nagendra Singh  1985  1988   15  José Ruda  1988  1991   16  Robert Jennings  1991  1994   17  Mohammed Bedjaoui  1994  1997   18  Stephen Schwebel  1997  2000   19  Gilbert Guillaume  2000  2003   20  Shi Jiuyong  2003  2006   21  Rosalyn Higgins  2006  2009   22  Hisashi Owada  2009  2012   23  Peter Tomka  2012  2015   24  Ronny Abraham  2015  2018   25  Abdulqawi Ahmed Yusuf  2018 2021    26  Joan Donoghue  2021   

 Norge i Den internasjonale domstolen 

Norge har vært involvert i tre tvister siden opprettelsen av Den internasjonale domstolen i 1945. Norge har ikke tatt initiativet til noen av sakene, men blitt bedt om å møte etter stevninger fra henholdsvis Storbritannia, Frankrike og Danmark. Ved alle tre tilfellene hadde Norge et fast medlem i domstolen, i de to første satt Helge Klæstad og i den siste satt Jens Evensen.

Den første saken gjaldt fiskerigrensene mellom Norge og Storbritannia og ble avgjort 18. desember 1951 i Norges favør.Rettens avgjørelse  i saken mellom Storbritannia og Norge. Publisert 18. desember 1951, besøkt 2. desember 2012. I den andre saken, kalt gullklausulsaken, ble den norske påstanden tatt til følge i en sak som dreide seg om tilbakebetaling av lån Norge hadde tatt opp i Frankrike, men realiteten i tvisten ble ikke avgjort.  Dommen ble kunngjort 6. juli 1957.Rettens avgjørelse  i saken mellom Frankrike og Norge. Publisert 6. juli 1957, besøkt 1. desember 2012. Den tredje saken ble avgjort 14. juni 1993 etter at Danmark hadde bedt domstolen avgjøre tvisten om fiskerisonen mellom Jan Mayen og Grønland. Danmark fikk delvis medhold i denne saken.Rettens avgjørelse  i saken mellom Danmark og Norge. Publisert 14. juni 1993, besøkt 1. desember 2012.

 Se også 
 Den internasjonale straffedomstolen
 Den internasjonale havrettsdomstolen
 Den europeiske menneskerettsdomstol
 EFTA-domstolen

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Den internasjonale domstolen (ICJ), via FN-sambandet

Internasjonale domstolen
Internasjonale domstolen
Internasjonale domstolen
Kategori:1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Kategori:Organisasjoner etablert i 1945
Kategori:Rettsvitenskap i 1945