Tovdalselva

Tovdalselva, Topdalselva eller Tovdalsåna er en 143 km lang elv, og den lengste elveløpet på Sørlandet som fortsatt renner fritt i hele sitt løp. 

Den ligger mellom Otra og Nidelva med sitt ene utspring i Setesdalen i Telemark, 1.100 meter over havet, og renner ut i havet ved Kristiansand lufthavn, Kjevik i Agder.«Bli kjent med Tovdalsvassdraget», Fædrelandsvennen 23. mai 2003 Den har navn etter bygda Tovdal i Åmli kommune som den renner igjennom. I Topdalsfjorden mellom Hamresanden og Kjevik har elva på høyre bredd bygget opp en veldig sandbanke som flyplassen ligger på. Gjennomsnittlig vannføring ved utløpet er 65 m³/sek.

 Vassdragets ulike deler 
Elva har et østlig og et vestlig utspring som løper sammen i Herefossfjorden.

Den østlige delen, Tovdalsgreina, er smal og langstrakt og har sitt utspring i fjelltraktene mellom Valle i Agder og Fyresdal i Telemark. Øvre deler av vassdraget har mange innsjøer, med Straumsfjorden (757 moh.) som den største.

Den vestlige greina, Uldalsgreina, har tre tilførselselver: Skjeggedalsåna, Vatnedalsåna og Hovlandsåna. Her er det også en kraftstasjon, Hanefoss kraftverk. I elvas nedre del er det også et mindre elvekraftverk.

Elva får også tilførsel fra et tredje, noe mindre sidevassdrag, med innsjøen Ogge i sentrum. Ogge har to utløp. Det største av disse er Rettåna, som går nordover til Uldalsgreina. Dikeelva renner ut i Flakksvann i Birkenes langt nede i vassdraget.

I vassdragets nedre del ligger Boenfoss i bygda Tveit ved Topdalsfjorden. Dette er en foss med industriell betydning, bl.a. for Boenfoss bruk. Her ligger Boen kraftverk.

Nedbørsfeltet er ca. 1 800 km², og høyeste punkt ligger på 1 101 moh. Følgende kommuner har deler av dette feltet: Fyresdal, Valle, Bygland, Evje og Hornnes, Åmli, Froland, Grimstad, Birkenes, Iveland, Lillesand og Kristiansand.

 Kulturminner langs vassdraget 
Ved Tovdalsvassdraget er det registrert en rekke fornminner, blant annet steinalderboplasser og jernvinneplasser. Ved Straumsfjorden er det registrert hele 32 boplasser og ved Topsæ 10.

Tovdalsvassdraget går gjennom store skogsområdet og var viktig for tømmerfløting. En rekke kulturminner knyttet til denne virksomheten finnes fortsatt langs hovedelva og sideelvene.

En rekke bruer over elva er å betrakte som kulturminner, blant annet Slettene bru i Birkenes.

 Kraftutbygging eller vern 
På 1970-tallet ble det vurdert om deler av vassdraget skulle bygges ut for vannkraftproduksjon. Det ble den gangen fremhevet at Sørlandet er en av de hardest belastede landsdeler når det gjelder vassdragsutbygging, og at i vernemessig henseende var landsdelen en hvit flekk på kartet.

Vassdraget nord for Rjukanfossen ble vernet gjennom Verneplan IV for vassdrag. I supplering av Verneplan for vassdrag i 2005 ble vernet utvidet ned til Heresfossfjorden. I juni 2009 ble også den nedre delen av vassdraget tatt inn i verneplanen, og med det er hele Tovdalsvassdraget unntatt den allerede utbygde Uldalsgrenen vernet mot kraftutbygging.

 Laksefiske 
Elva var lenge ei av de beste lakseelvene i landet. I årene 1880-83 var den nummer tre i landet, regnet både etter vekt og verdi. Sur nedbør begynte å få betydning for elva allerede ved inngangen til 1900-tallet. Omkring 1970 var laksebestanden i elva tapt pga forsuring.

Det ble startet kalking i 1997, og dette ga resultater for fiskebestanden. I 2003 ble det tatt ca. 300 kg laks. Dette er likevel svært beskjedent i forhold til toppårene på 1880-tallet da fangsten var over 12 tonn. Laksen kan i dag vandre opp til Herefossfjorden, en strekning på ca. 45 km. Tidligere gikk den noe høyere, til Storefoss ovenfor Gauslåfjorden.

Nå (2012) er laksen på full fart tilbake i vassdraget. De senere år har fangstene økt, takket være rognutsetning, laksetrapper og kalking. Elva leverer meget gode resultater på lakseyngel og utvandrende smolt til havet.

De siste års fangster har vært som følgende:
 2008  1,5 tonn
 2009  1,6 tonn
 2010  1,2 tonn (kvoten ble redusert fra 3 til 1 laks pr. fisker pr. døgn)
 2011  3,0 tonn (fremdeles 1 laks pr. fisker pr. døgn)
 2012  1,9 tonn (fremdeles 1 laks pr. fisker pr. døgn og en svært vannfattig sommer med lav vannstand og vanskelige fiskeforhold)
 2013  1,5 tonn (fremdeles 1 laks pr. fisker pr. døgn og en svært vannfattig sommer med lav vannstand og vanskelige fiskeforhold)
 2014  1,2 tonn
 2015  1,7 tonn
 2016  1,9 tonn
 2017  1,9 tonn
 2020  1,9 tonn

Gleden over å få laksen tilbake i elva er stor.

 Offisielle navn på elva 
5. juni 2015 gjorde Klagenemnda for stedsnavnsaker et endelig vedtak på at for elven fastsettes skrivemåten Tovdalselva for den øverste delen, og Topdalselva og Tovdalselva sidestilt for den aller nederste delen.

 Bilder 

 Referanser 

 Litteratur 
 Tovdalsvassdraget. Et nasjonalt ansvar å bevare det uberørt. Redaktør Torbjørn Torkildsen. Utgitt av Tovdal-Ogge-utvalget. Arendal 1977.

 Eksterne lenker 

 GRIDs side om elva
 NVEs kart over vernede vassdrag i Aust-Agder

Kategori:Elver i Agder
Kategori:Åmlis geografi
Kategori:Elver i Froland
Kategori:Birkenes' geografi
Kategori:Ivelands geografi
Kategori:Elver i Kristiansand
Kategori:Tovdalsvassdraget