Heidi (bok)

Heidi (tysk Heidis Lehr- und Wanderjahre) er en barnebok fra 1880 av den sveitsiske forfatteren Johanna Spyri (1827–1901). Omslag fra førsteutgaven; Bibliotheca Augustana Heidi blir fulgt videre i oppfølgeren Heidi får bruk for det hun har lært (Heidi kann brauchen was es gelernt hat, 1881);  bøkene utgis ofte samlet. 

Hovedpersonen Heidi er en foreldreløs pike som kommer for å leve sammen med bestefaren, en eksentrisk type som bor avsides i de sveitsiske alpene. Hun blir senere selskapspike for en svakelig pike fra en rik familie i Frankfurt. Den tyske tittelen Heidis Lehr- und Wanderjahre er en referanse til Goethes bøker Wilhelm Meisters Lehrjahre (1796) og Wilhelm Meisters Wanderjahre (1807/1821).

 Handling 
miniatyr|I den andre av bøkene, Heidi får bruk for hva hun har lært, kommer Klara fra Frankfurt på besøk til Heidi i fjellet.
Heidi er fem år gammel når historien begynner; foreldrene hennes er døde og tante Dete kan ikke lenger ta vare på henne. Derfor blir hun satt bort til bestefaren, som bor alene i en hytte oppe i fjellet.Jo Tenfjord. Fra bøkenes verden. Faktum forlag, 1997. ISBN 82-540-0252-5 (ebok) Bestefaren er preget av at han i yngre år drakk og spilte, og av at sønnen hans, Tobias, døde som barn. Folket i landsbyen ser en sammenheng mellom alkoholbruken og dødsfallet; dette har bidratt til bestefarens bitterhet og isolasjon.«Who's Who in Heidi» I: Johanna Spyri. Heidi. Puffin Classics, 2009. ISBN 978-0-141-32256-8 Oppe i fjellet blir hun kjent med den litt eldre gjetergutten Peter; han er godhjertet, men er også sjalu på Heidis øvrige venner. Han beskrives som den mest realistiske og mangesidige av personene i boka.David Blamires. Telling tales, The Impact of Germany on English Children’s Books 1780-1918. Open Book Publishers, 2009. ISBN 978-1-90692410-2. Kapittel 22: «German Books for Girls»

Dete dukker opp igjen, og bringer Heidi til Frankfurt, hvor hun skal være «selskapsdame» for den sykelige Klara, datteren i en overklassefamilie. Hos familien Sesemann møter Heidi både vennlighet, særlig hos Klaras bestemor, og en kald, ukjærlig disiplin, representert ved guvernanten frøken Rottenmeier. Heidi lider av hjemlengsel og begynner å gå i søvne. Når herr Sesemann oppdager dette, bestemmer han at Heidi skal få vende hjem til bestefar i fjellene. 

Året etter kommer Klara på besøk til Heidi i fjellene. Her blir hun frisk, og kan bevege seg uten rullestol. Dette foregår i den andre av bøkene, Heidi får bruk for hva hun har lært.

 Tema 
Et tema i bøkene er naturens helsebringende virkning, og hvordan natur- og bygdebarn er sunnere og friskere enn bybarn.  Et beslektet tema er gleden over det enkle, landlige livet. Maria Nikolajeva. «Tamed Imagination: A Re-reading of Heidi». I: Children's Literature Association Quarterly; nr 2, 2002 

Boka kan beskrives som en dannelsesroman, med vekt på Heidis sjelelige utvikling. Flere peker også på Heidis rolle i de andre personenes positive utvikling. Heidi er medvirkende til at bestefaren kommer ut av sitt tungsinn og destruktive liv. Heidis opplevelser er også med på å belyse og drøfte de moralnormene og verdiene som flere av personene i boka representerer. Noen litteraturhistorikere beskriver dette som bokas didaktiske element.Phyllis Bixler Koppes. «Spyri's Mountain Miracles: Exemplum and Romance in Heidi». I: The Lion and the Unicorn; nr 1, 1979 Kari Sønsthagen og Torben Weinreich. Leksikon for børnelitteratur. Branner og Korch, 2003. ISBN 87-411-5970-5

 Bøkenes etterliv 
Bøkene er oversatt til mer enn 50 språkHeidi; Historischen Lexikon der Schweiz, og har sterkt preget bildet av Sveits i store deler av verden. 

Den første norske oversettelsen var ved søstrene Emma og Augusta Hagerup, og utkom i 1882 og 1883.  Blant flere andre oversettelser kan nevnes at Halldis Moren Vesaas oversatte til nynorsk i 1969, med tegninger av Tonje Strøm, og at Sverre Dahl oversatte til bokmål i 2015.Heidis lære- og vandreår. Transit forlag, 2015. ISBN 978-82-7596-336-7 Den første oversettelsen til engelsk kom i 1882.Susan Stan. «Heidi in English: A Bibliographic Study». I:  New Review of Children's Literature and Librarianship; nr 1, 2010

I Maria Parrs bok Tonje Glimmerdal (2009) er det lagt inn flere tydelige referanser til Heidi, både når det gjelder tap av omsorgspersoner og naturens frigjørende kraft.Harald Bache-Wiig. «Fra Sveits til Glimmerdal; Maria Parrs Tonje Glimmerdal - en gjenskaping av Johanna Spyris Heidi?». I: Barnelitterært forskningstidsskrift / Nordic Journal of ChildLit Aesthetics; Vol 1 (2010)

Bøkene er filmet 15-20 ganger, først i 1920, sist som 3D-animasjon i 2015.Johanna Spyri; imdb.comHeidi Movies from 1920 to 2001; all-about-switzerland.info Blant filmene kan nevnes den tysk-sveitsisk-australske tv-serien Heidi (1978), en film i 2005 med Max von Sydow og en i 1937 med Shirley Temple. Etter at filmen fra 1937 ble filmet i Engadindalen, har dalen blitt forbundet med Heidi-bøkene.

I 2005 hadde musikalen Heidi urpremiere i Walenstadt.

 Referanser 

 Eksterne lenker 



Kategori:Sveitsisk litteratur
Kategori:Barnebøker
Kategori:Litterære figurer
Kategori:Bøker fra 1880
Kategori:Bøker fra 1881