Konsentrasjonsleir

miniatyr|Slavearbeidere i konsentrasjonsleiren Buchenwald i Nazi-Tyskland ved frigjøringen i april 1945.
Konsentrasjonsleir er en leir for internering av sivileStoreide, Anette Homlong: «konsentrasjonsleir» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 24. juni 2025 fra  i kontrast til krigsfangeleirer. En type konsentrasjonsleir hadde til hensikt å gjøre de innsatte til tvangsarbeidere (jfr Gulag); andre å utslette dem (jfr Aksjon Reinhardt); mens nok en type drev ren internering av grupper myndighetene ønsket kontroll over (jfr britisk internering av sørafrikansk sivilbefolkning under boerkrigen). 

 Bakgrunn 
Det var spanjolene som begynte å samle sivile i leirer, under opprøret på Cuba i 1890-årene.Davies, 2008, s. 341 Deretter benyttet britene konsentrasjonsleirer under boerkrigen i Sør-Afrika. Titusener av boere og deres svarte landarbeidere ble sperret inne i leirer hvor de døde av sult, tørst og sykdommer. Britenes hensikt med interneringen var å kvele boernes geriljakrig ved å sperre sivilbefolkningen inne. Disse leirene fikk stor mediedekning og ble møtt med sterk kritikk internasjonalt.Becker, 257–260, The Cambridge History of The First World War, bind III

Det tyske keiserrike tok i bruk konsentrasjonsleirer i Tysk Sydvest-Afrika i 1905. På 1900-tallet ble konsentrasjonsleirer tatt i bruk i stor skala først av Sovjetunionen, som med sitt nettverk av GULag-leirer hadde historiens mest omfattende konsentrasjonsleirsystem. De sovjetiske leirene var forbilde for de senere konsentrasjonsleirene som det nasjonalsosialistiske regimet i Tyskland opprettet 1933-1945 på bakgrunn av erfaringene Sovjetunionen hadde gjort.Davies, 2008, s. 341–352

Leirene i Nazi-Tyskland ble kalt Konzentrationslager eller KZ-Lager. Etter krigen ble det kjent at det fantes 7 000 leirer, medregnet ghettoer for jøder. Gjennomgang av materiale i nyere tid førte til at antall leirer og ghettoer i Nazi-Tyskland økte til 42 500.<ref>Mehr als 40.000 Nazi-Zwangslager in Europa,] Zeit online 2. mars 2013</ref> New York Times fikk tegnet et kart ut fra disse resultatene.<ref>[https://www.zeit.de/wissen/geschichte/2013-03/nytsscampmap.jpg Kart over leirsystemet i Nazi-Tyskland, New York Times</ref>Under okkupasjonen ble norske statsborgere deportert til 14 av disse. Hver leir hadde en rekke utekommandoer, hver av dem en leir i seg selv. De 14 nevnte hadde alene ca 870 utekommandoer.Finn Molvig: Norske politiske fanger under okkupasjonen 1940-45 s. 11  

I både sovjetiske og nazi-tyske leirer omkom millioner av mennesker. Derfor assosieres ordet «konsentrasjonsleir» i dag av mange med disse leirene. Men konsentrasjonsleir er ikke det samme som tilintetgjørelsesleir, der nazistene hadde som mål å avlive mennesker så effektivt som mulig.

I Nord-Korea drives seks konsentrasjonsleirer under navnet Kwalliso, trolig med mellom 150 000 og 200 000 fanger. Mange av disse er slektninger av folk som er anklaget for forbrytelser i tre generasjoner, uten mulighet for å bli satt fri.

 Konsentrasjonsleirer i Norge 
Under den andre verdenskrig var følgende leirer opprettet av nazistene:
 Fra juni 1941: Grini fangeleir ble til en Polizeihaftlingslager. Kåre Preben Hegland: Polizeihaftlingslager Grini 1941–1945. Hovedfag i historie, Universitetet i Oslo, 1989.
 : Berg fangeleir
 August 1941: Falstad fangeleir ble tatt i bruk av SS
 Juni-oktober 1942: «Serber-leiren» i Beisfjord var i drift. (Sovjetiske fanger utgjorde fangepopulasjonen, fra fangeleiren gjenåpnet i 1943, fram til krigens slutt)

 Se også 
 Oversikt over gruppene i tyske konsentrasjonsleirer under 2. verdenskrig
 SS Vaktbataljon (SS Wachbataillon Norwegen)

 Referanser 

 Kilder 

 Davies, Norman: Europa i krig : 1939-1945 : ingen enkel seier, Gyldendal, 2008, 

 Eksterne lenker 

  Koncentrationslejr, Leksikon.org'' (dansk)
  Den tidligere konsentrasjonsleirfangen Arnstein Brekke, Hvite busser
  Tidsvitner, Hvite busser