Bokstaveringsalfabet

+ Internasjonalt bokstaveringsalfabet og morsealfabetet. Bokstav  Morse  Telefon  Fonisk (uttale) A  ●−  Alfa  (AL-FAH) B  −●●●  Bravo  (BRAH-VOH) C  −●−●  Charlie  (CHAR-LEE) or(SHAR-LEE) D  −●●  Delta  (DELL-TAH) E  ●  Echo  (ECK-OH) F  ●●−●  Foxtrott  (FOX-TROTT) G  −−●  Golf  (GOLF) H  ●●●●  Hotel  (HOH-TEL) I  ●●  India  (IN-DEE-AH) J  ●−−−  Juliett  (JEW-LEE-ETT) K  −●−  Kilo  (KEY-LOW) L  ●−●●  Lima  (LEE-MAH) M  −−  Mike  (MIKE) N  −●  November  (NO-VEM-BER) O  −−−  Oscar  (OSS-CAH) P  ●−−●  Papa  (PAH-PAH) Q  −−●−  Quebec  (KEH-BECK) R  ●−●  Romeo  (ROW-ME-OH) S  ●●●  Sierra  (SEE-AIR-RAH) T  −  Tango  (TANG-GO) U  ●●−  Uniform  (YOU-NEE-FORM) or(OO-NEE-FORM) V  ●●●−  Victor  (VIK-TAH) W  ●−−  Whiskey  (WISS-KEY) X  −●●−  Xray  (ECKS-RAY) Y  −●−−  Yankee  (YANG-KEY) Z  −−●●  Zulu  (ZOO-LOO) 1  ●−−−−  One  (WUN) 2  ●●−−−  Two  (TOO) 3  ●●●−−  Three  (TREE) 4  ●●●●−  Four  (FOW-ER) 5  ●●●●●  Five  (FIFE) 6  −●●●●  Six  (SIX) 7  −−●●●  Seven  (SEV-EN) 8  −−−●●  Eight  (AIT) 9  −−−−●  Nine  (NIN-ER) 0  −−−−−  Zero  (ZEE-RO)
Bokstaveringsalfabet, av og til misvisende omtalt som fonetisk alfabet, finnes i mange språkutgaver. Det har historisk eksistert mange ulike nasjonale bokstaveringsalfabeter, gjerne med utspring i å forhindre misforståelser over telefon og radiosamband: Støy og dårlig lydkvalitet kan gjøre det vanskelig å stave én og én bokstav på en tydelig måte. Noen bokstaveringsalfabeter er så innarbeidet at de også brukes til daglig, for eksempel på bingo.

Etter flere års arbeide med å utarbeide et internasjonalt bokstaveringsalfabet som fungerte for mennesker med ulike morsmål, standardiserte i 1956 den internasjonale organisasjonen for sivil luftfart (ICAO) et internasjonalt alfabet i den form det fremstår i dag. Den internasjonale telekommunikasjonsunion (ITU) fulgte opp med et praktisk talt likt alfabet i 1959, og Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO) fulgte opp i 1965. Alfabetet fikk deretter militær anvendelse, og refereres ofte til som «NATOs fonetiske alfabet». Ordet fonetisk ble tatt i bruk for å skille det fra systemer basert på flagg eller morse, men systemet har ingenting med fonetikk å gjøre. De enkelte små forskjeller som finnes mellom anbefalingene, fremgår av tabellen under.

Før standardiseringen av det internasjonale alfabetet, ble det brukt egne nasjonale alfabeter unike for hvert land. Disse ble gjerne bygget opp rundt mye brukte personnavn. Televerket publiserte det norske alfabetet i telefonkatalogen for bruk for bokstavering av vanskelige ord i telefonen.Phonetic Alphabets  FAQ fra rec.radio.amateur.misc: Telefonkatalogen for Oslo 1965 Som eksempel på bruk benyttet de den tsjekkiske byen Brno.
I Sverige ble et bokstaveringsalfabet (med bare mannsnavn) fra 1891 publisert i telefonkatalogen fra 1902. Dette ble revidert i 1930 og har siden det kun blitt endret i 1960 da Harald ble utbytt til Helge.

 Internasjonalt bokstaveringsalfabet: Alfabet og uttale 
 Bokstav  Ord  UttaleDIN 5009:2022-06, Anhang B: Buchstabiertafel der ICAO („Radiotelephony Spelling Alphabet“) A  Alfa (ICAO, ITU, FAA)Alpha (ANSI)  [ˈalfa] alfa B  Bravo  [ˈbravo] bravå C  Charlie  [ˈtʃali] tsjali, [ˈʃali] sjali D  Delta  [ˈdɛlta] delta E  Echo  [ˈɛko] ekå F  Foxtrot  [ˈfɔkstrɔt] fåkstråt G  Golf  [ˈɡɔlf] gålf H  Hotel  [hoˈtɛl] håtel I  India  [ˈɪndi.a] indi.a J  Juliett (ICAO, ITU, FAA)Juliet (ANSI)  [ˈdʒuliˈɛt] djoliet K  Kilo  [ˈkilo] kilå L  Lima  [ˈlima] lima M  Mike  [ˈmai̯k] maik N  November  [noˈvɛmba] nåvemba O  Oscar  [ˈɔska] åska P  Papa  [paˈpa] papa Q  Quebec  [keˈbɛk] kebek R  Romeo  [ˈromi.o] råmi.å S  Sierra  [siˈɛra] siera T  Tango  [ˈtaŋɡo] tangå U  Uniform  [ˈunifɔm] onifåm, [ˈjunifɔm] jonifåm V  Victor  [ˈvɪkta] vikta W  Whiskey  [ˈwɪski] viski X  X-ray (ICAO) Xray (FAA, NATO)  [ˈɛks.rei̯] eksrei Y  Yankee  [ˈjaŋki] janki Z  Zulu  [ˈzulu] so-lo  0  Zero (ICAO, FAA)Nadazero (ITU)  [ˈziro] si-rå[ˈnaˈdaˈzeˈro] na-da-se-rå 1  One (ICAO, FAA) Unaone (ITU)  [ˈwan] van[ˈuˈnaˈwan] o-na-van 2  Two (ICAO, FAA)Bissotwo (ITU)  [ˈtu] to[ˈbiˈsoˈtu] bi-så-to 3  Three (ICAO, FAA)Terrathree (ITU)  tri[ˈteˈraˈtri] te-ra-tri 4  Four (ICAO, FAA)Kartefour (ITU)  [ˈfo.a] få-a[ˈkaˈteˈfo.a] kar-te-få-a 5  Five (ICAO, FAA)Pantafive (ITU)  [ˈfai̯f] faif[ˈpanˈtaˈfai̯f] pan-ta-faif 6  Six (ICAO, FAA)Soxisix (ITU)  [ˈsɪks] siks[ˈsɔkˈsiˈsɪks] såk-si-siks 7  Seven (ICAO, FAA)Setteseven (ITU)  [ˈsɛvən] sev-en[ˈseˈteˈsɛvən] se-te-sev-en 8  Eight (ICAO, FAA)Oktoeight (ITU)  [ˈei̯t] eit[ˈɔkˈtoˈei̯t] åk-tå-eit 9  Nine (ICAO, FAA)Novenine (ITU)  [ˈnai̯na] nai-na[ˈnoˈveˈnai̯na] nå-ve-nai-na

Norske, danske og svenske bokstaver
 BokstavInternasjonalt I NorgeI Sverige Æ/Ä  Alfa-Echo (ae)  Ægir (sivilt)  Ærlig (militært)  Ärlig Ø/Ö  Oscar-Echo (oe)  Ørnulf (sivilt)  Østen (militært)  Östen Å  Alfa-Alfa (aa)  Ågot (sivilt)  Åse (militært)  Åke

Bokstaveringsalfabet i Norden
I Norge, Sverige og Finland brukes generelt personnavn for bokstavering:

 Bokstav  I Norge  I Sverige  I Finland A  Anna  Adam  Aarne B  Bernhard  Bertil  Berta C  Cæsar  Cesar  Celsius D  David  David  David E  Edith  Erik  Eemeli F  Fredrik  Filip  farao G  Gustav  Gustav  Gideon H  Harald  Helge  Heikki I  Ivar  Ivar  Iivari J  Johan  Johan  Jussi K  Karin  Kalle  Kalle L  Ludvig  Ludvig  Lauri M  Martin  Martin  Matti N  Nils  Niklas  Niilo O  Olivia  Olof  Otto P  Petter  Petter  Paavo Q  Quintus  Quintus  kuu R  Rikard  Rudolf  Risto S  Sigrid  Sigurd  Sakari T  Teodor  Tore  Tyyne U  Ulrik  Urban  Urho V  W  enkel(t)-V  dobbel(t)-V  Viktor  Wilhelm  Vihtori  kaksoisvee X  Xerxes  Xerxes  kryss  äksä Y  Yngling  Yngve  Yrjö Z  Zakarias  zäta  tseta Æ  Ægir (siv.)  Ærlig (mil.)  –  – Ø  Ørnulf (siv.)  Østen (mil.)  –  – Å  Ågot (sivilt)  Åse (militært)  Åke  Åke Ä  –  Ärlig  äiti Ö  –  Östen  öljy

 Fotnoter 

 Referanser 

Kategori:Alfabeter
Kategori:Telekommunikasjon