Mandalselva

For elva i Telemark, se Mandalselvi.

Mandalselva, også kalt Marna, er ei elv i Agder. Den har sine kilder i fjellene mellom Ose i Setesdal og Øvre Sirdal. Selve Mandalselva har utspring fra Ørevatn (260 moh.) og renner mot sør gjennom kommunene Åseral, Lyngdal v/ Sveindal (inntil 2020 Audnedal) og Lindesnes (inntil 2020 Marnardal og Mandal), til den munner ut i sjøen/Mannefjorden ved Mandal. Mandalsvassdraget er ca 140 kilometer langt. Det er elvene Monn, Logna, og Skjerka som danner Mandalselva, Kosåni, Logåna og Høyeåna er noen av de større tilløp. Skjerka, Monn og Logna renner alle ut i vannet Øre i Åseral.

Nedbørfeltet er 1 816 km² stort. Middelvannføringen i  elva er ca.85 m³/s. 

De største flommene i Mandalselva. Flomvannføringene i 1892 og 1864 er beregnet ved bruk av en hydraulisk modell, de øvrige er basert på observasjoner ved målestasjonen 22.4 Kjølemo. Det er døgnmidler som er gitt. 

Større flommer skal ha forekommet i tidligere tider.

Dato           Døgnmiddel m³/s 

3. okt. 1892             1130 etterberegnet

6 nov. 1957              746 

18. sep. 1864          1040 etterberegnet

1 nov. 1916              744 

2. okt. 2017             936 

3 nov. 1898             719 

26 okt. 1929            774 

16 nov. 1959           719 

17 okt. 1987            764 

3 des. 1992             702 

5 nov. 1931             764 

22 sep. 1930           700

Se link    https://publikasjoner.nve.no/rapport/2018/rapport2018_15.pdf

Info fra Norske lakseelver :

se link       https://lakseelver.no/nb/elver/mandalselva/our-river#read-more-section

Natur og geologi
Nedbørfeltet er dominert av småkupert skogsterreng med barskog. I øst overtar nedbørfeltet til Otra og i vest elva Audna.

Elveløpet går i nedslitt, mer enn 1 milliard år gammelt grunnfjell som tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedefoldingene, med sterk metamorfose i den sistnevnte. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 - 1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550 - 1 480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går både i sørvest-nordøst retning, og i sør-nord retning.

 Bruk av vassdraget
Kraftutbygging i vassdraget i større målestokk se link https://www.aenergi.no/no/vare-kraftverk

I Mandalselva er det nå tatt mer hensyn til laksen og det slippes mer vann i elva mellom Mannflåvannet og Laudal.

Dette fordi Mandalselva ofte er en av Norges 10 beste lakseelver og blant de beste i Europa.

se link    https://brage.nina.no/nina-xmlui/handle/11250/2634396

 Nasjonalt laksevassdrag 
Den opprinnelige laksestammen er utryddet som følge av forsuring. Men utstrakt kalking har ført til et bedre miljø i elva, og en ny laksebestand er blitt etablert.

Laks og sjø-ørret kan gå helt opp til Kavfossen nord for Bjelland, en strekning på om lag 48 km. Laks kan også vandre et stykke opp i Kosåni.

Mandalselva var tidligere en svært god laks- og sjøørretelv med fangster av androm fisk over 20-30 tonn på slutten av 1880-90 tallet, men allerede fra 1900 til 1920 var det en sterk nedgang i fangstene (Haraldstad & Hesthagen 2003). Fangstene av anadrom fisk holdt seg lave, under 1-2 tonn helt fram til 1990 tallet. Etter 1969 er det skilt mellom laks og ørret i fangstene. På midten av 1980-tallet økte fangstene av sjøørret noe, og det ble fanget mer sjøørret enn laks fra 1976 til 1990 (figur 3.3). Fra 1990 og framover har fangstene av laks økt og fra 2000 har det funnet sted en betydelig økning i fangstene av laks. Det antas at lite av laksen som ble fanget før 1998 har vokst opp i Mandalselva. I de siste årene derimot skyldes økningen i fangstresultatet en økt tilbakevandring av voksen laks som er produsert og vokst opp i vassdraget. Fangstresultatet varierte mellom 6 og 10 tonn i 2001–2004. Det var en ytterligere økning i fangsten i 2005 og 2006, da det ble meldt inn henholdsvis 10 858 kg og 12 635 kg laks. Fangsten av sjøørret var mindre enn 400 kg på hele 1970- og 1980- tallet med unntak av de tre årene 1985-87 da fangsten var oppe i nær 1,5 tonn (figur 3.3). På midten av 1990-tallet var det en økning i fangstutbyttet til ca. 1.1 tonn i 2000. Fangstene av sjøørret viser deretter en svak nedgang og var i 2006 på 675 kg. ( se link  https://www.miljodirektoratet.no/globalassets/publikasjoner/dirnat2/attachment/797/mandalsvassdraget_06.pdf

15. desember 2006 besluttet miljøvernminister Helen Bjørnøy å gi Mandalselva status som nasjonalt laksevassdrag. Det betyr bl.a. at vassdraget får et spesielt vern mot inngrep. I vedtaket er det også inkludert å gjøre havområdet utenfor gamle Mandal kommune og gamle Lindesnes kommune til nasjonal laksefjord. Av hensyn til villaksen vil det bli forbud mot å etablere oppdrettsanlegg i  havområdet som tilhører dagens Lindesnes kommune.

 Referanser 
Berggrunnskart over Norge, NGU 2006. (kart )

NVE: Flomsonekartprosjektet Flomberegning for Mandalselva (022.Z) 

Ivar B. Ramberg et al, Landet blir til - Norges geologi, Norsk geologisk forening 2006 (2007), side 71.

Statistisk sentralbyrå

Villmarksliv, norske sportsfiskerekorder

Kategori:Elver i Agder
Kategori:Elver i Bygland
Kategori:Åserals geografi
Kategori:Elver i Lyngdal
Kategori:Elver i Lindesnes
Kategori:Mandalsvassdraget