Jostedalsbreen

Jostedalsbreen er en isbre i Vestland fylke, i kommunene Luster, Sogndal, Sunnfjord og Stryn, samt en liten del i Skjåk kommune i Innlandet. Breen dekker et areal på 458 km² (areal basert på Sentinel-2 satellittbilder fra 2019) og er den største isbreen på det europeiske fastland, noe som utgjør 20 % av fastlandets breareal. Jostedalsbreen nasjonalpark ble opprettet i 1991 og dekker et areal på 1315 km².

Jostedalsbreens høyeste punkt er Høgste Breakulen 1952 moh. Det høyeste fjellet nær breen er Lodalskåpa 2083 moh. Flere brearmer går langt ned i dalene, bl.a. Bøyabreen i Fjærland og Nigardsbreen, begge til ca. 300 moh. 

På det tykkeste er breen ca. 600 meter. Tykkelsen varierer en god del. Tunsbergsdalsbreen var over 600 meter ved målinger offentliggjort i 2024, Lodalsbreen var rundt 50 meter og ved Lovarden var isen 25 meter tykk. Den sørlig og midtre delen av breen er forbundet med et område på 25 meter tykkelse og dersom breen minker videre kan midtre og sørlig del bli adskilt. Også den nordre delen den mist forbindelsen med midtre del. Under isen er terrenget ujevnt og der breen forsvinner kan det dukke opp innsjøer. 

Jostedalsbreen strekker seg over et stort platå i over 1.600 moh. Den har en sammenhengende lengde på vel 60 km og dekker nesten halvparten av nasjonalparken.

Øverst på Jostedalsbreen kan det snø nesten året rundt, og nysnø legger seg på gammel snø slik at underliggende lag gradvis hardner til is som deretter siger nedover. Lenger nede er det varmere, og smeltingen tiltar. 

 Endringer over tid 
Jostedalsbreen har variert sterkt i størrelse siden siste istid. I perioder har den trolig forsvunnet helt. Antagelig begynte den siste gjendannelsen av breen rundt 500 f.Kr. Rundt 1700 var den nokså lik Jostedalsbreen i moderne tid, men i den lille istid på 1700-tallet vokste den voldsomt og raserte flere gårdsbruk i Nordfjord og selve Jostedalen. Senere variasjoner kan ses i endemorene som ble avsatt ved hvert av breens fremstøt. Ved Nigardsbreen er 1875-morenen spesielt synlig. Rundt 1930 strakte breen seg til det nåværende utløpet av Nigardsvannet, som ble dannet under breens raske tilbakegang 1930-67. Tilbakegangen var deretter mye langsommere, og stoppet i starten av 1980-årene. Total tilbakegang i årene 1750-1990 var nesten 5 km. Tidlig på 1990-tallet pågikk en oppbygging av breens nedre deler, slik at den vokste seg tykkere enn på lenge, mens de andre store brearmene ned mot Jostedalen trakk seg tilbake.Claus Helberg: Til fots i fjellet (s. 193), 1993, ISBN 82-90339-35-6 

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q654352"
}

 Brearmer og utløpere 
miniatyr|Justedalsbræ i Sogn. Illustrasjon hentet fra Norge fremstillet i Tegninger (1848).
Jostedalsbreen har 28 navngitte brearmer. Fra nordøst og sydover er de største:
 Austdalsbreen i Jostedalen
 Stigaholtbreen i Jostedalen
 Lodalsbreen og Småttene i Jostedalen
 Fåbergstølsbreen i Jostedalen
 Nigardsbreen i Jostedalen
 Tuftebreen i Krundalen i Jostedalen
 Baklibreen i Krundalen i Jostedalen
 Bergsetbreen i Krundalen i Jostedalen
 Vetledalsbreen i Krundalen i Jostedalen
 Tunsbergdalsbreen i Jostedalen
 Austerdalsbreen med Torsbreen, Odinsbreen og Lokebreen ved Veitastrond
 Langedalsbreen i Langedalen i Veitastrond
 Bjørnakyrkjebreen i Langedalen i Veitastrond
 Nystølsbreen i Langedalen i Veitastrond
 Vetle Supphellebreen i Fjærland
 Supphellebreen med Flatbreen i Fjærland
 Bøyabreen i Fjærland
 Vetlebreen i Fjærland
 Marabreen i Jølster
 Lundabreen i Jølster
 Befringsbreen i Stardalen i Jølster
 Breen ved Kaldakari i Stardalen i Jølster
 Melkevollbreen i Olden
 Tjøtabreen i Olden
 Briksdalsbreen i Olden
 Brenndalsbreen i Olden
 Ruteflottbreen ved Loen
 Kjenndalsbreen ved Loen
 Krunebreen i Loen
 Bødalsbreen i Loen
 Bohrsbreen i Loen
 Erdalsbreen i Stryn
 Vesledalsbreen i Stryn
 Sygneskarsbreen i Stryn

 Turisme og friluftsliv 
Briksdalsbreen og Nigardsbreen er de mest kjente delene av Jostedalsbreen og besøkes årlig av titusener turister. Det er bygget tre museer og sentre rundt breen; i Jostedalen ligger Breheimsenteret, i Fjærland Norsk Bremuseum, og i Stryn Jostedalsbreen nasjonalparksenter.

Det er en rekke kjente breturer på Jostedalsbreen. Kryssingen fra Tungestølen opp Austerdalsbreen og Kvitesteinsvarden over breen ned til Kattenakken og Briksdal, er blant de mest klassiske breturer i Norge. Turen ble først gått i 1894 av to grupper som ikke kjente til hverandre: William Cecil Slingsby og hans følge, og Kristian Bing og Daniel Sygnesand.

Josten på langs er en moderne klassiker på ski, gjerne gjennomført i mai måned. Den starter gjerne i Erdalen i Stryn eller på Sota seter i Skjåk og følger breen til Flatbrehytta og Fjærland i sør i løpet av ca. tre dager.

Skiturene Loen rundt og Olden rundt er også klassiske skiturer som tar ca. tre dager.

 Referanser 

Litteratur
L. Ryvarden og B. Wold: Norges isbreer. Universitetsforlaget 1991.

Eksterne lenker
 Jostedalen
 Norsk Bremuseum
 Turforslag til Breheimen med Jostedalsbreen på DNT og NRKs nettsted ut.no  
 Briksdalsbreen
 Jostedalsbreen nasjonalparksenter 


Kategori:Breheimen
Kategori:Severdigheter i Vestland
Kategori:Breer i Luster
Kategori:Breer i Sogndal
Kategori:Breer i Sunnfjord
Kategori:Breer i Stryn
Kategori:Fjærland
Kategori:Severdigheter i Stryn
Kategori:Severdigheter i Sunnfjord
Kategori:Severdigheter i Sogndal