Johan Falkberget

Johan Falkberget (født Johan Petter Lillebakken; 1879–1967) var en norsk forfatter, journalist, gårdbruker og politiker (Ap). Han var gift med Anna Marie Olsdatter Skjølsvold, født 1880. De fikk tre barn, hvorav to vokste opp, datteren Aasta og sønnen Magnus.

Han ble født på gården Falkberget («Inni Dala» – Trondalen) ved Rugelsjøen på Røros.

Falkberget begynte sin yrkeskarriere som gruvearbeider, og mange av Falkbergets romaner skildrer arbeidere og arbeidsvilkår i gruvesamfunnet. Gjennombruddet kom med romanen Den fjerde nattevakt (1923), en historisk roman med handling lagt til første halvdel av 1800-tallet. I Christianus Sextus-syklusen er handlingen lagt til 1720-årene, og gruvedriften er også her et sentralt motiv. Johan Falkberget var innvalgt på Stortinget fra Sør-Trøndelag 1931–1933, og dessuten varaordfører i Glåmos herredsstyre 1931–1937. Falkberget var frimurer.Frimurerne bergstaden.org (besøkt 27. juli 2013)

 Liv 
Johan Falkberget, også kjent som «bergarbeidernes forfatter», levde et slitsomt liv på Røros. Allerede som sjuåring begynte Johan sitt arbeidsliv i kobbergruvene, med hardt arbeid fra første stund. Fra tidlig vår til frosne vintre, måtte guttepjokkene sjaue malm og koks fra tidlig om morgenen. Småguttene kunne bli vekket så tidlig som firetida før morgengry, for å tumle ned til gruvene i det kalde mørket, nesten sovende. Ikke før de famlet rundt med de sprukne og hovne barnehendene i isvannet, våknet de til liv. Her ifra måtte de bære fat med malmklumper opp til malmvelten, før det bar seg ned igjen til det iskalde vannet. Slik kunne skiftet vare i opptil fire timer før en ny gutteflokk steppet inn for den forrige flokken av frosne gutter.

Fra Johan Falkberget var åtte (men sa alltid han var elleve, minstealderen for å jobbe med gruvearbeid) til han var 27 år jobbet han i gruvene, de siste årene som handelsbetjent hos sin far, som drev butikk oppe ved Kongens Gruve. Han fikk tidlig oppleve hva hardt arbeid var, der han levde i det gamle gruvesamfunnet. Det var lange og svært slitsomme dager, med blodslit og dårlig lønn. Røros som en høytliggende by med ugjestmilde klimaforhold, satte dype spor i denne forfatterens liv. En av dem som jobbet sammen med ham i gruvene, var både familiemedlem og venn. Onkelen og bergmannen Ole Johnsen Jamt var beskrevet som Falkbergslektens forfatterbegavelse. I en arbeidsulykke i gruvene ble han nesten helt blind. Men det er Ole Johnsen Jamt, også kalt Blind-Steffa i gruva Christianus Sextus, som lærte Johan å skrive og lese. Mer enn noen annen, var det visstnok Blind-Steffa som hadde gitt Falkberget del i Rørosviddas sagn og historier – og blitt et av Johans forbilder.

For å avkoble tankene fra det dagligdagse slit, begynte Falkberget å skrive etter at arbeidsdagen var over. Det var dette som startet hans liv som forfatter. Den unge forfatteren skriver om det han selv har erfart, og hva han mener om de sosiale forholdene mellom arbeidere og embetsmenn. Johan skildrer hvordan verkseiere og embetsmenn utnyttet arbeidere og fattige småfolk. Han beskrev svært detaljert og realistisk de slitsomme og nærmest uoverkommelige dagene arbeidere og småfolk levde. 

Falkberget visste svært godt hvordan det å være arbeider i små kår var. Det var livet i Røros-samfunnet som preget ham selv som menneske, som forfatter og bøkene hans. I bøkene skildret han samholdet blant bergmennene og deres drøm om en lysere framtid – på en svært levende måte. Johans familie fikk dårlig utbytte fra gården Falkberget ved Rugelsjøen, selv om familien godt visste hvordan man kunne utnytte ressursene sine. Faren prøvde deretter å forsørge sin familie som gruvearbeider. Det var derfor fattige og trange kår som Johan Falkberget vokste opp med. Dette ble grunnlaget for hans forfatterskap.

Både moren og faren var gode påvirkere til Johans forfatterliv. De var svært opptatt av både dikt, musikk og bøker. I pausestundene i gruvene pleide Johans far å lese historier høyt, noe som også påvirket sønnens forfatterskap. Johan Falkbergets foreldre var, tiden tatt i betraktning, svært opplyste mennesker med god innsikt i hva som skjedde. Falkbergfamilien var en svært kristen bergmannsfamilie – som de fleste andre familier i gruvesamfunnet. Å jobbe i gruvene var et farlig yrke. Arbeiderne visste godt at deres egen styrke og makt ikke hjalp så mye i farlige situasjoner nedi gruvene, slik at deres skjebne ble overlatt i Guds hender. Dette satte også preg på hva Johan Falkberget kom til å skrive om.

I ti år bodde Falkberget på Grorud i Oslo. Om denne perioden har Sturle Kojen skrevet en egen bok. Det var i villaen Fløifjell, som ligger i Kirkesvingen på Grorud, at Bør Børson jr. ble skrevet.«Her ble Børson skapt»  Groruddalen.no. 2. november 2007. 

I sin tale da han ble utnevnt til æresdoktor ved Stockholms høgskole i 1950, sa Falkberget:

«Min fars bergmannslampe ble min arvelodd. I lyset fra den har jeg tydet historiens bokstav bak århundrene. Hans lampe har vært ‘mitt seende øye’ når jeg retter den mot min egen tid og dens mennesker.»

Et virkemiddel som var veldig sentralt i Johans diktning, var kontrasten mellom romantikk og realisme. Dette var en sjelden kombinasjon som ble et kjennetegn for Johan Falkbergets dikting. Et annet kjennetegn, nærmere et karakteristisk trekk, var hans politiske ståsted – som kristen sosialist. Boka Den fjerde nattevakt, blir sett på som hans gjennombrudd, der handlingen er lagt til første halvdel av 1800-tallet. Her skrev han om de religiøse prøvelsene han hadde vært utsatt for, og konfliktene som oppstod i ham selv, om tro og tvil.

Som 60-åring formulerte Falkberget en selvtolkning:

«Jeg er bergmannen. Jeg er det av vesen, av følelse, – min diktning, min forskning er bergmannens og mitt syn på alt. Når man er runnet av en 300-årig bergmannsslekt, er det nokså naturlig.»

Johan Falkberget skrev fra han var en ung mann i tjueårene. I 1902 ga han ut sin første fortelling, Når livskvelden kjem. Han skrev helt til han var rundt 80 år gammel. I løpet av denne perioden hadde han gitt ut rundt 50 bøker, hele 7000 innlegg i 90 forskjellige dagsaviser, 98 tidsskrifter, 49 julehefter og 25 vittighetsblad. Dessuten skrev han en utrolig mengde brev.

I perioden 1940–1959 avslutter han sitt forfatterskap, 80 år gammel, med firebindsromanen Nattens Brød''. Her foregår alt i et barskt og isolert gruvesamfunn på slutten av 1600-tallet. Hovedpersonen An-Magritt kom til å bli et navn kjent i hele Norge. Hun er en kvinne som måtte slite i et hardt og barskt mannlig gruvesamfunn. Idet folk tror hun skal gi opp, står An-Magritt frem og vokser i styrke og seier i kampen for levebrødet. Denne kvinnen ble et forbilde for mange andre norske kvinner. An-Magritt blir selve symbolet på mennesket som aldri gir opp og ei som er full av styrke og godhet.

Det var ca 35, stort sett nordmenn, som nominerte Falkberget til nobelprisen i litteratur. I 1949 fikk han «Det norske folks nobelpris» (Hjertenes nobelpris), med et prisbeløp på  kroner. Det var svært mange penger på den tida og en pris som betydde svært mye for både Johan Falkberget og det norske folk.

Falkberget hadde også selv store norske diktere som forbilder. De som bør nevnes er Bjørnstjerne Bjørnson og Sigrid Undset. Det var visstnok Bjørnsons verker og Bibelen som gav Falkberget de beste leseropplevelsene. Johan Falkberget hadde som motto – og gav stadig rådet til andre:

«Søk kontakt med de en kan lære noe – og aller helst de en kan lære noe av. Alt anna er spille av verdifull tid.»

Å jobbe var noe Johan Falkberget likte å gjøre, med andre ord elsket å gjøre. Han gjorde nesten hva som helst for å kunne sitte i fred å skrive. I et litt oppskrytt sitat sier han:

«Jeg unner meg maksimalt fem timer per døgn til søvn og kvile – resten går med til arbeid.»

Falkberget ble begravet på statens bekostning fra Røros kirke den 15. april 1967. Familiens gravplass er på Røros øvre kirkegård. Hans hjemsted Ratvolden er i dag et museum.

 Viktige årstall i Johan Falkbergets liv 
ÅrHendelse1879Blir født 30. september på gården Falkberget i Rugldalen ved Røros1891Begynner som vaskar-ryss ved Christianus Sextus 1893Skifter etternavn - fra Lillebakken til Falkberget - gårdsnavnet 1894Ferdig med folkeskolen - sju års folkeskole med mye fravær 1906Slutter som gruvearbeider - får jobben som redaktør i avisa «Nybrott», Ålesund 1908Reiser til Fredrikstad - redaktør «Smaalenenes Social-Demokrat», Fredrikstad Stipend - «Schæffers legat» - reiser til Kirkenes - møter familien Wessel 1909Flytter til Oslo - Kristiania - tar familien med 1911«Statens forfatterstipend» - reiser gjennom Europa - kom til Italia 1922Flytter tilbake til Rugeldalen - bygger gården Ratvolden - kaller seg bonde 1926Medlem av Glåmos herredstyre - varaordfører 1930 Statens diktergasje 1931–1933Stortingsmann for Det norske Arbeiderparti 1934Røroskommisjonen 1936Nestformann i styret for Røros Kobberverk A/S 1937Medlem av Rørosbok-komiteen 1938En av gruvegangene ved Christianus Sextus gruve får navnet «Johan Falkbergets gruve anno 1938» 1939Utnevnt som æresborger av Røros Bergstad  1940–1945aktivt med i motstandskampen - dekknavnet «Jøns» 1945Redaktør av «Fjell-Ljom» 1948Bygger nytt våningshus på Ratvolden «Gjeldsfengslet» 1949Folkegaven «Hjertenes Nobelpris» 1950Utnevnt til æresdoktor ved Stockholm Høgskola 1951Medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, Trondheim 1960Utnevnt til kommandør med stjerne av St. Olavs Orden1963Diktergasje omgjøres til Statens æreslønn 1964På 85-årsdagen får han overrekt landets høyeste sivile utmerkelse - Borgerdådsmedaljen i gull1967Dør 5. april

 Viktigste verker 
ÅrTittel1901Mod lys og grav1902Når livskvelden kjem - Forteljing1903Bjarne - Et billede fra en fjellbygd1905Vaarsus - Fortælling1905Moseflyer - Skitser og sagn fra Dovrefjeld1906Hauk Uglevatn - Fortælling fra Dovrefjeld1907Svarte Fjelde - Fortælling1908Mineskud - Fortællinger1908Ved den evige sne - Fortælling I1909Fakkelbrand - Fortællinger1909Urtidsnat1910Vargfjeldet - Smaa fortællinger1910Nord i haugene - Eventyr1911Fimbulvinter1912En finnejentes kjærlighetshistorie1912Jutul-historier - Fortalt av 'n Soplim-Tosten sjøl1913Eli Sjursdotter1913Eventyr. Nord i Haugene og Jutulhistorier1914Simen Mustrøen. Karikaturkomedie1914Av Jarleæt1915Lisbet paa Jarnfjeld1916Eventyrfjeld. Historier for barn1916Helleristninger. Historier fra fjeldet og jagten1917Brændoffer1918Rott jer sammen1918Sol. En historie fra 1600 tallet1919Barkebrødstider - Nye fortællinger1919Bjørneskytteren1920Bør Børson - Olderdalens største sønn1920Byd lykken haanden eller da Johannes Mo løste rebusen1920Bør Børson Jr.1921Naglerne. Eller jernet fra Norden og andre fortellinger1923 Den fjerde nattevakt1924I Nordenvindens land1925Vers fra Rugelsjøen1926Anders Reitan. Liv og virke 1826-19261927Den nye Bør Børson jr.1927Christianus Sextus. De første geseller1928Det høie fjeld1928Solfrid i Bjørnstu og de syv svende1929I forbifarten1931Christianus Sextus. I hammerens tegn1933Der stenene taler1935Christianus Sextus. Tårnvekteren1936I vakttårnet1940Nattens Brød. An-Magritt1944Runer på fjellveggen. Sagn og fortellinger1946Nattens Brød. Plogjernet1948I lyset fra min bergmannslampe1952Nattens Brød. Johannes1959Nattens Brød. Kjærlighets veier1963Jeg så dem --1964Vers fra Rugelsjøen og andre dikt
 Utgitt etter hans død 
ÅrTittel1987Mod lys og grav1989Troll1992Simen Mustrøen og andre fortellinger1999Fortellinger i utvalg

 Litteratur om Falkberget 
ÅrForfatterTittelForlagOmfangNoter1936Døhl, EinarBergstadens dikter : Johan FalkbergetAschehoug91 s.1939Paasche, FredrikTil Johan Falkberget på 60-årsdagenAschehoug252 s.1949Døhl, EinarJohan Falkberget : Bergstadens dikterAschehoug183 s.1949Kojen, JonDikteren fra gruveneAnsgar215 s.1959Thesen, RolvJohan Falkberget og hans rikeAschehoug259 s.1963Døhl, EinarJohan Falkberget : Bergstadens dikterAschehoug147 s. 3. utgave1970Sæsbøe, AkselAtterskin av år : samvær med Johan Falkberget og andre kjende menn og kvinner i vårt ånds- og kulturlivRune166 s.1971Døhl, EinarJohan Falkberget på nært hold : glimt fra en brevbunke og mange samværDet Nordenfjeldske forlag114 s.1971Falkberget, AastaFar og mor i unge årAschehoug170 s.1974Falkberget, AastaI Trondalen og på RatvoldenAschehoug239 s.1979Falkberget, AastaMinnerAschehoug409 s.1979Pettersen, Turid BarthFalkberget nå : artikler ved hundreårsjubileetAschehoug180 s.1979Ødegaard, SverreJohan FalkbergetRøros museums- og historielag56 s.redaksjon: Sverre Ødegaard, Astrid Nyhus og Tor Inge Mølmann2007Kojen, SturleJohan Falkberget : forteller og stridsmannAschehoug300 s.2008  Helge Nordahl Begynnersjel og sjeleleder. Et Victor Hugo-motiv i Falkbergets diktning (Fjellheimen forlag)2008 Eiliv Grue Ordsmeden på Ratvolden, med ordforlaringer til Christianus Sextus (Christianus Sextus forlag) 2009Evenstad, RagnarVendt mot lyset : Johan Falkberget i liv og diktningLuther180 s.2010   Åse BergI loddsnorens tegn (Christianus Sextus forlag) 2011   Helge Nordahl Johan Falkberget. Adelspenn i arbeidsneve Falkberget-Ringen2012   Eiliv Grue Mesterverket, Johan Falkbergets Nattens brød(Vidarforlaget)

 Filmografi (utvalg) 
ÅrTittel'|-
|1926||Simen Mustrøens besynderlige opplevelser|-
|1969|| An-Magritt''

 Referanser 

 Eksterne lenker 



 NRK: Lydfiler med Johan Falkberget

 Selger Johan Falkbergets dikterloft

Kategori:Norske romanforfattere
Kategori:Stortingsrepresentanter fra Ap
Kategori:Stortingsrepresentanter for Sør-Trøndelag
Kategori:Stortingsrepresentanter 1931–1933
Kategori:Lokalpolitikere i Glåmos
Kategori:Ap-politikere i Sør-Trøndelag
Kategori:Medaljen for borgerdåd
Kategori:Kommandører med stjerne av St. Olavs Orden
Kategori:Gunnerusmedaljen
Kategori:Vinnere av Gyldendals legat
Kategori:Vinnere av Doblougprisen
Kategori:Personer fra Røros kommune
Kategori:Norske gruvearbeidere
Kategori:Blå skilt i Oslo
Kategori:Begravelser på statens bekostning