Bergens Tidende

Bergens Tidende (BT) er en dagsavis som blir utgitt i Bergen i Vestland. Avisen er blant Norges eldste, grunnlagt av Johan Wilhelm Eide, og utgitt første gang 2. januar 1868. Bergens Tidendes papirutgave er en morgenavis som utgis seks dager i uken, med et magasinbilag lørdag. Avisen ble fram til 15. september 2006 trykket i fullformat, men trykkes nå i tabloidformat.

Målt i opplag er Bergens Tidende landets største avis utenfor Oslo. Avisen har tyngdepunkt i Vestland. Redaksjonelt er Bergens Tidende en liberal, borgerlig og partipolitisk uavhengig avis. Avisen støttet lenge partiet Venstre, men ble med over da Det Liberale Folkepartiet ble etablert etter Venstres deling på Røros i 1972. Avisen har senere fjernet all partipreferanse. Bergens Tidende har i dag rundt 400 medarbeidere. Ansvarlig redaktør er Trond Olav Skrunes. 

I 2008 hadde Bergens Tidende 53 % mannlige lesere, mens kvinneandelen var på 47 %.

 Historie 
Avisens første utgave kom ut 2. januar 1868, kort tid etter at annonseprivilegiet til Bergen Adressecontoirs Efterretninger var opphevet.Bergens Tidende overlevde utelukkende fordi Bergen bystyre vedtok å betale 30.000 spesiedaler for å innløse det 103 år gamle annonsemonopolet i Bergen som berodde hos Adresseavisen. Trønderavisen hadde sikret seg enerett til betalte annonser i Bergen, i bytte mot å betale vedlikeholdet av veien over Filefjell. Bergen var landets eneste by med en slik ordning, og lå dermed som avisby bak småbyer som Haugesund og Bodø. Da sorenskriver Rolf Olsen (1818-64) hørte om frikjøpet som åpnet opp for Bergens utvikling som avisby, protesterte han i Stortinget og sa at hvis bergensere absolutt ville avertere, fikk de fortsatt sende annonsene til en avis utenfor Bergen."Fra Bergen Tidendes historie, Bergens Tidende 2. januar 1993

Avisen skrev seg inn i en liberal tradisjon og knyttet seg til partiet Venstre. Fra 1854 fikk Bergens Tidende konkurranse fra Bergensposten, men i 1894 gikk denne inn i Bergens Tidende, og fire år senere kunne avisen ta i bruk byens første rotasjonspresse. Avisens lokaler brant ned i Bergensbrannen 1916, men avisen klarte å reise seg fort igjen etterpå, og midt på 1920-tallet hadde den et opplag på  eksemplarer. I 1940 hadde den nådd . 

I motsetning til mange andre aviser kom Bergens Tidende ut under hele andre verdenskrig. I november 1940 ble avisen likevel stanset i tre dager som straff for å ha satt en annonse med tittelen «billig kjøtt» plass på forsiden, like under bildet fra en kransenedlegging på de tyske soldatgravene på Solheim kirkegård.Tim Greve: Bergen i krig (s. 115), Eide forlag, ISBN 82-514-0132-1 Redaktør Vidkunn Nitter Schreiner ble motvillig innsatt av den tyske okkupasjonsmakten i 1942.Kjartan Rødland: «Den motvillige NS-redaktør», Bergens Tidende 28. april 2015 I 1949 hadde opplaget økt til . 

I juni 1980 opplevde Bergens Tidende å bli første norske avis som i sin helhet var utestengt fra Sovjetunionen. Tidligere kunne man oppleve visumnekt for den enkelte journalist, men ikke for hele avisen.«BTs visumsak drøftes», forsiden av Bergens Tidende 27. juni 1980

Bergens Tidendes opplagsrekord var i 1987–88, med over  eksemplarer. Siden har opplaget falt. I 2015 lå det på rundt  eksemplarer, men avisen regnes likevel i større grad enn før som en dominerende medieaktør på Vestlandet. På 1980-tallet drev BT både avis, trykkeri og nærradio. Avisen hadde også planer om TV-virksomhet, og skaffet seg derfor eierinteresser i kabel-TV-firmaet Bergen Signal Supply. I 1986 og 1987 kjøpte Bergens Tidende seg inn i Åsaneposten, Bygdenytt, Fanaposten og Askøyværingen. Men BT var også selv et investeringsobjekt. VIP Scandinavia kjøpte opp 13 % av aksjene. Aksjeposten ble ti måneder senere solgt til Dagbladet – med en fortjeneste på 8,5 millioner kroner. Dette førte til at styret i Bergens Tidende vedtok stemmerettsbegrensninger for å gjøre det mindre attraktivt for investorer å skaffe seg store aksjeposter.  Tor Are Johansen : Orkla Media 1983-2006 (s. 84)

Bergens Tidende ga ut papiravis syv dager i uken fra 2. september 1996, men i takt med fallet i opplaget for papiraviser, samt økt satsing på nett- og mobilutgaven, ble søndagsutgaven lagt ned 20. mars 2016.

9. juli 2002 begynte Bergens Tidende å trykke aviser i Athen, slik at ferierende nordmenn kunne lese dagsfersk BT i Hellas. Avisen kom da like tidlig i salg i Athen som i Bergen sentrum og kostet 3 euro. I løpet av dagen rakk den også ut på Kypros og de greske øyene. De tidligere flysendte utgavene av BT var oftest tre dager gamle ved ankomst Hellas. Opplagsdirektør Bogsnes forklarte at avisen ikke tjente noe på ordningen, men så på den som en utvidet sommerservice for leserne. Hellas-utgaven av BT var i mindre format enn originalen, med noe færre sider og trykt i svart/hvitt.Ørjan Hatteberg: «Fersk BT til Hellas-turister», Bergens Tidende 9. juli 2002

I mars 2022 sluttet BT med daglig lederartikkel.

 Mediehus 
Utgiverselskapet for avisen er Bergens Tidende AS, Schibsted Norge eier alle aksjene, bortsett fra en aksje som innehas av J.W. Eides Stiftelse. Stiftelsen har i henhold til avisens statutter rett til å legge ned veto mot ansettelse av eventuelle sjefredaktører.

Selskapet driver nettstedet bt.no og eier lokalavisene Askøyværingen, Bygdanytt, Fanaposten, Strilen og VestNytt. I april 2008 begynte arbeidet med en ungdomsdebattside i avisen, som fikk navnet BTbatt. Siden ble lagt ned i 2014.

Trykkeriet til Bergens Tidende holder til i Drotningsvik, 12 km fra Bergen sentrum, og trykker i tillegg blant annet Bergensavisen og deler av opplaget for VG, Dagbladet, Dagens Næringsliv, Finansavisen og Vårt Land. I 2008 kjøpte Bergens Tidende trykkeriet Schibsted Trykk Flesland AS (tidligere Mediatrykk AS) på Kokstad. Schibsted Trykk Flesland ble lagt ned 1. januar 2016 og produksjonen ble overført til Schibsted Trykk Bergen. Innen sitt kjerneområde distribuerer Bergens Tidende et stort antall aviser. Foruten egen avis gjelder dette Bergensavisen, Dagens Næringsliv, Finansavisen, Vårt land, Klassekampen og flere lokalaviser. Søndag distribueres VG til faste kjøpere.

 Opplag 
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
 1980: 89 722
 1981: 92 092
 1982: 93 057
 1983: 94 068 
 1984: 94 201
 1985: 96 039
 1986: 98 557
 1987: 100 608
 1988: 100 164
 1989: 99 408
 1990: 98 033
 1991: 98 175
 1992: 95 708
 1993: 95 455
 1994: 95 415
 1995: 95 378
 1996: 95 400
 1997: 95 051
 1998: 94 450
 1999: 94 562 2000: 91 956
 2001: 92 073
 2002: 91 099
 2003: 90 087
 2004: 88 867
 2005: 88 054
 2006: 87 076
 2007: 87 668
 2008: 85 825
 2009: 83 086
 2010: 82 432
 2011: 79 467
 2012: 76 817
 2013: 73 470
 2014: 73 640
 2015: 70 220
 2016: 69 067
 2017: 71 949 Utviklingen i nettoopplag fra år 2000.Papirandel i mørk, digital andel i lysere tone
Sammenlignet med Bergensavisen

 Sjefredaktører 
 Edvard Larssen, 2. januar–2. april 1868
 Johan Hekleberg, 1868–1869
 David Chrystie Habe, 1869–1871
 Olav Lofthus, 1872–1894
 Finn Bøgh Henrikssen, 1894–1902
 K. F. Dahl, 1902–1903
 Finn Bøgh Henrikssen, 1903–1942
 Vidkunn Nitter Schreiner, januar 1942–8. mai 1945
 Håkon Torsvik, 1945–1956
 Ingem. Fænn, 1956–1977
 Kjartan Rødland, 1977–1986
 Einar Eriksen, 1986–1991
 Magne Gaasemyr, 1991–1994
 Hans Erik Matre, 1994–1997
 Einar Hålien, 1997–2008
 Trine Eilertsen, 2008–2012
 Gard Steiro, 2012–2015
 Øyulf Hjertenes, 2015–2019
 Frøy Gudbrandsen, 2019–2023
 Trond Olav Skrunes, 2023-

 Eiere 
Selskapet Bergens Tidende AS eies av:  

 Schibsted Norge ( 100,0 %)

 Eierinteresser 
Bergens Tidende AS har direkte eierinteresser i:  
 Askøyværingen AS (100,0 %) 
 Avisprodukter AS (100,0 %)
 Bygdanytt AS (100,0 %) 
 Fanaposten AS (50,0 %) 
 Strilen AS (100,0 %)
 Vestnytt AS (100,0 %)

 Referanser 
Aviskatalogen, tall fra nettsidene til Mediebedriftenes Landsforening  

 Eksterne lenker 



Kategori:Bergens Tidende
Kategori:Aviser i Vestland
Kategori:Kultur i Bergen
Kategori:Aviser etablert i 1868
Kategori:Norske nettaviser