Planter

Blåalger
 Rødalger
 Grønne planter

Planter (Plantae), i vid forstand, er eukaryote organismer spesielle celleorganeller, eller plastider kalt kloroplaster. Dette innebærer at de utfører fotosyntese ved hjelp av sollys. Disse sies å ha primære kloroplaster og omfatter følgende tre grupper:
 Blåalger eller glaukofytter (Glaucocystophyta)
 Rødalger (Rhodophyta)
 Grønne planter som inkluderer grønnalger (Viridiplantae)

Av de omkring  planteartene i verden, er det ifølge artsdatabanken  plantearter i Norge.

 Plantenes definisjon og taksonomi 
I tradisjonell systematikk ble alt levende delt inn i planter og dyr. Med tiden ble flere og flere mikroorganismer kjent, og etter hvert som vitenskapen fikk mer kunnskap om disse, ble gruppene bakterier, sopper og en gruppe alger, skilt ut som egne systematiske grupper. Carl von Linnés Vegetabilia, og senere Plantae, tok knapt stilling til mikroorganismer. Ernst Haeckel opprettet et eget rike for encellede organismer kalt Protista, slik at hans Plantae utelukket denne gruppen. Så i løpet av det 20. århundret er det i hovedsak de tre definisjonene nedenfor støttet av ulike autoriteter. Mye av usikkerheten som råder, dreier seg om hvor grensen skal settes mellom hensynet til tradisjonell hierarkisk klassifikasjon og fylogenetisk kladistikk.

 Landplanter og eukaryote alger 
Catalogue of Life, en database som offentliggjør en omfattende konsensus innenfor biologisk nomeklatur, definerer alle organismer med primære kloroplaster som planter. Dette er en vid anvendelse av begrepet Plantae, og omfatter grønne planter (Viridiplantae), rødalger (Rhodophyta) og blåalger (Glaucophyta). Denne gruppen svarer til kladen Archaeplastida. Det er denne definisjonen som benyttes i denne artikkelen.

 Grønne planter 
Plantae sensu Copeland 1956, er begrenset til planter hvis celler inneholder grønne kloroplaster med pigmentene klorofyll a, klorofyll b, karotin og xantofyll, og som produserer sukrose, stivelse og cellulose. Denne definisjonen inkluderer grønnalger og kransalger. Denne gruppen svarer til kladen Viridiplantae, eller «grønne planter».

 Landplanter 
Plantae sensu Margulis, 1971 er begrenset til landplanter, også kjent som Embryophyta, den snevreste anvendelsen av begrepet. Det omfatter levermoser, nålkapselmoser, bladmoser (Bryophyta) og karplanter (Thracheophyta).

 Kloroplaster og endosymbiose 
Evnen til å utføre fotosyntese har med tiden blitt et avgjørende kriterium ved definering av planteriket. Når eukaryote organismer skaffer seg næring ved fotosyntese, gjør de bruk av bestemte plastider, kalt kloroplaster. Ett av de store evolusjonsbiologiske gjennombruddene på 1900-tallet var endosymbiontteorien. Den går ut på at visse eukaryotiske celler inntok blågrønnbakterier, som så ble intracellulære symbionter i vertscellen.

I løpet av 1990-tallet ble det gradvis anerkjent at det endosymbiotiske opptaket av blågrønnalger sannsynligvis bare skjedde én gang. Man forstår det likevel slik at endosymbiotiske hendelser også forekom med hele eukaryoter med primære kloroplaster. Det betyr at en eukaryot organisme uten kloroplast «slukte» en annen eukaryot organisme med kloroplast. Man mener dette er  opphav til algegrupper med «sekundære» og «tertiære» kloroplaster.

Primære kloroplaster finner man kun hos grønne planter, rødalger og en liten algegruppe som kalles blåalger (Glaucocystophyta). Blåalger må ikke forveksles med det som tidligere kaltes blågrønnalger (blågrønnbakterier).

 Planterikets grupper i bilder 

 Referanser 

 Eksterne lenker 


 Miljøstatus i Norge: Dyr og planter


Kategori:1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Kategori:Planteriket (Plantae)