Ramnes

Ramnes er en tidligere kommune, ei bygd og et kupert jordbruks- og skogsdistrikt i Tønsberg kommune i Vestfold fylke.Oppslagsordet «Ramnes» i Illustreret norsk konversationsleksikon (1907-1913)

Kommunen ble slått sammen med tidligere Våle kommune 1. januar 2002. Kommunesenteret var Tingvoll.

Den nye kommunen fikk navnet Re. Det gamle kommunesenteret ble flyttet fra Tingvoll like nord for Ramnes kirke til Revetal. Ramnes kommunes areal var 137,97 km2.. Re ble slått sammen med Tønsberg kommune i 2020.

Naturforhold og geografi
Ramnes dannet søndre og vestre del av Re kommune, med sognene Ramnes, Fon (i nordøst) og Vivestad (i nordvest).Oppslagsordet «Ramnes» i Store norske leksikon Landskapet domineres av Aulielvas (Storelvas) brede dalføre. Ved Ramnes kirke og det gamle kommunesenteret vider dette seg ut til den store, oppdyrkede Ramnessletta. Nord for Revetal danner Storelva grense mellom de to tidligere kommunene. Mellom de større og mindre nord-sørgående daldragene finner en lave, skogkledde åser. Åsene har et sparsomt dekke av forvitringsjord, mens marin leire i dalfyllingene danner grunnlaget for rike jordbruksområder.

Historie

Navnet «Ramnes» er dannet av ordene «ravn» og «nes» og betegner «Ravneneset» der to elver løper sammen. Eldre skriveformer fra 1300-tallet og seinere har vært Rafnes, Ramfnes, Rampnes og Rapnes.Søkbar digitalkopi av Gaardnavne i Jarlsberg og Larvik Amt (1906) I middelalderen hadde bygda navn etter prestegården Re, siden etter gården Ramnes der Ramnes kirke, en langkirke av stein fra 1100-tallet, ble reist.NAF Veibok 2010-2012 Opprørslederen Sigurd Jarl falt i nærheten av dette kirkestedet i kampen mot Erling Skakkes lendmannshær i slaget på Re 1163. Erling Skakkes sønn, kong Magnus Erlingsson, slo Øystein Øysteinsson Møyla og birkebeinerhæren i slaget på Re 1177. Snorre Sturlason avslutter Norges kongesagaer med en skildring av dette slaget. På Elverhøy er det en minnestein om det. I Bergsåsen like sørvest for Revetal er det gravfelt med 13 hauger og røyser med utsikt til området for slagene på Re. Nøyaktig hvor kampene skal ha foregått, har lenge vært uklart, men arkeologiske funn gjort av Kjersti Jacobsen i 2010 på et jorde på gården Søndre Linnestad tyder på at slaget i 1163 har foregått et sted nærmere Linnestad øst for Ramnes kirke.NRK Østafjells/Vestfold 8. 10. 2010: Slaget på Re er funnetAftenposten 8. 10. 2010: Forskerne: -En verdenssensasjonKulturarvvestfold.no 2012 om slagene på Re 
Prestegjeldet Ramnes ble etablert som formannskapsdistrikt 1. januar 1838. Matrikkelloven i 1853 innførte betegnelsen herred (landkommune). Ramnes herred var del av Jarlsberg og Larvik amt, Mellem-Jarlsberg Sorenskriveri og Nord-Jarlsberg Politidistrikt.Oppslagsordet «Ramnes» i Salmonsens konversationsleksikon (1924) 
I 1900 var det 2923 innbyggere i Ramnes, i 1910 2887 og i 1921 2974. I 1984 var det 3238 innbyggere i kommunen,Søkbar digitalkopi av Skog- og flatbygder (1991) i 1990 3426Søkbar digitalkopi av Vestfoldskolen gjennom 250 år : 1739-1989 og i 1995 3856.Søkbar digitalkopi av Norges kommunekalender 1995

Viktigste næringsveier har tradisjonelt vært jordbruk og skogsdrift. Rundt 1910 var det fem ysterier, en rekke sagbruk og trevarefabrikk i Ramnes. Ramnes Sparebank ble opprettet 1870. Tønsberg-Eidsfossbanen, som var i drift mellom 1901 og 1938, passerte gjennom herredet med stasjonene Ramnes, Klop og Freste.

På bygdetunet på Brår like vest for Revetal er det satt opp flere gamle bygninger, blant annet framhus og stabbur fra 1840, smie og Lukasstua fra 1700-tallet. Tunet er eid av Ramnes historielag.Re kommune om Bygdetunet Brår

Det har vært seks barneskoler i Ramnes, deriblant Hjerpekjønn skole som ble bygd 1909 og Fon skole som var i drift til 2009. I dag er bare Ramnes skole i bruk. Den ble bygd i 1965 og utvidet i 1987.

Ramnes idrettsforening ble stiftet 1933. Foreningen er organisert i grupper for blant annet fotball, håndball og ski.Ramnes Idrettsforening  Orienteringslaget Trollo ble stiftet 1969 med utgangspunkt i Ramnes IFs orienteringsgruppe.Søkbar digitalkopi av Orienteringslaget Trollo 25 år Idrettsanlegget i Bergsåsen brukes også av Re Fotballklubb (stiftet i 2008), Re Sykkelklubb (stiftet 2003) og Re videregående skole.

I dag
Hovedtyngden av bosettinga er knyttet til jordbruket og det nyere boligfeltet Bergsåsen som er en del av tettstedet Revetal/Bergsåsen. Ramnes har hatt en litt svakere befolkningsutvikling enn resten av kommunen; i perioden 2001-2010 har folketallet vokst med 5 %, mot 10 % for Re kommune som helhet.

Referanser

Eksterne lenker
 Ramnes - Store norske leksikon
 Ramnes kirke
 Kåre Frøland og John Rønningen: Ramnes kommune gjennom 150 år  (Ramnes kommune, 1987)
 Historiske innbyggertall i kommunene i Vestfold 1801-1960 

Kategori:Tidligere kommuner i Vestfold
Kategori:Tønsbergs historie
Kategori:Norske kommuner etablert i 1838
Kategori:Kommuner opphørt i 2002
Kategori:Delområder i Tønsberg