Rjukan

Rjukan er en by og administrasjonssenteret i Tinn kommune i Telemark fylke. Byen ligger i Vestfjorddalen, midtveis mellom Møsvatn og Tinnsjå, og har sitt navn etter Rjukanfossen («den rykende fossen») vest for byen. Stedet het opprinnelig Saaheim, men den nye byen ble i 1912 døpt Rjukan av Tinn herredstyre. Tinn kommunestyre vedtok bystatus for Rjukan i 1996. Byen har  innbyggere per . De nærmeste byene er Notodden  (75 km) og Kongsberg (88 km). Byelva Måna renner gjennom byen, helt ned til Tinnsjøen som er en del av Rjukanvassdraget. Rjukan ligger på Østlandet og er landsdelens 33. største by av 37 byer.

Rjukan–Notodden industriarv ble 5. juli 2015 innskrevet på UNESCOs Verdensarvliste.

Norsk Hydro begynte kraft- og industriutbygging på stedet i 1907. I 1910 hadde Rjukan vel 2000 innbyggere, i 1920 vel 8000 og i 1960 vel 6500. Rjukan regnes som en av de første byene i Norge som ble planlagt fra grunnen og tegnet av arkitekter. Selv postkassene, parkbenkene og brannhydrantene ble designet spesielt.

 Bydeler 

 Krosso
 Bøhagen
 Flekkebyen
 Rødbyen
 Bøen
 Granli
 Saaheim
 Ingolfsland
 Tveito
 Bjørkhaug
 Øverland
 Svadde
 Tvergrot (øst for sentrum)
 Dale Bakhus.

 Historie 
Rjukan fikk jernbaneforbindelse i 1909, med Norges første normalsporede privatbane, Rjukanbanen (opprinnelig kalt Vestfjorddalsbanen), som ble offisielt åpnet av Kong Haakon VII 10. august 1909.

17. mai 1914 «holdt arbeiderbevegelsen en anti-militaristisk demonstrasjon som endte med et […] basketak da politiet ville nekte demonstrantene å marsjere i gatene. […] Blant merkene de marsjerte under var «det brukne gevær» - et symbol som hadde blitt forbudt i mars samme år. «Affæren» ble sak i Stortinget, og på høsten ble om lag 15 arbeidere dømt til bøter eller fengsel».Guri Kulås (30. april 2016). «Telemarksgalleriet slår eit slag for ein truga del av den norske kulturarven: arbeidarfanene: Hevar fanene på nytt». Klassekampen, s. 20-21

Rjukan var tidligere et vesentlig industrisenter i Telemark med over 12 000 innbyggere, bygget opp rundt Norsk Hydros etablering av «Rjukan salpeterfabrikker» på begynnelsen av 1900-tallet. Byen fikk sitt navn av Rjukanfossen, etter en intern navnekonkurranse. Opprinnelig het stedet Saaheim, som også var et mulig navn på byen. Norsk Hydros etablering skjedde i hovedsak på grunn av god tilgang på større mengder elektrisk kraft ved regulering av elva Måna og dens hovedkilde Møsvatn. Ingeniøren og industrigründeren Sam Eyde (1866–1940) regnes for å være Rjukans grunnlegger, og har fått en bronsestatue på Rjukan torg. Han skapte den norske nitrogenindustrien (kunstgjødselproduksjon) basert på Kristian Birkelands metode, bygde ut blant annet fossene Rjukan og Svelgfoss, og skapte dermed bysamfunnene Rjukan og Notodden.

I 1934 bygget Norsk Hydro verdens første kommersielle tungtvannsanlegg på Vemork på Rjukan. Det var den senere nobelprisvinneren Odd Hassel som fortalte Norsk Hydro at de faktisk produserte tungtvann, og at han godt kunne drikke dette vannet. Anlegget ble drevet av tyskerne sammen med Norsk Hydro under andre verdenskrig, og senere sabotert flere ganger av de allierte styrkene. Se egen artikkel om Vemork-aksjonen.

I dag er kraftstasjonen gjort om til Norsk Industriarbeidermuseum som forteller Rjukan og industriarbeiderens historie, i tillegg til krigs- og sabotasjehistorien som er knyttet til stedet.

Etter 1960 ble det meste av salpeterproduksjonen på Rjukan overført til Hydros fabrikkanlegg på Herøya i Porsgrunn. Noe industri finnes fremdeles på Rjukan, blant annet eksportbedriftene Scana Skarpenord, Yara og Eka Chemicals. Rjukan hadde også Telemarks første generatorbil som kom til Rjukan allerede i juni 1940. Generatoren var innkjøpt av Tinn kommune og ble montert på en buss som tilhørte Tinn Billag. Bussen gikk ruta Tessungdalen – Austbygda – Rjukan. Generatoren var levert av Strømmen verksted.

 UNESCOs verdensarvliste 
Rjukan ble oppført på UNESCOs Verdensarvliste sammen med Notodden som Rjukan-Notodden industriarv den 5. juli 2015, for Verdensarv med fremragende universell verdi.

Rjukan ble i 2009 oppført på Norges tentative liste til UNESCOs verdensarvliste, sammen med Notodden, og Odda og Tyssedal.

I januar 2013 besluttet Miljøverndepartementet at nominasjonen skulle splittes i to faser, 1. søknad for Rjukan/Notodden oversendes til UNESCO i januar 2014, og i fase 2 ble det jobbet videre med utvidelse av nominasjonen for å inkludere Odda/Tyssedal med eventuell oversendelse til UNESCO i januar 2016, noe det siden ikke er blitt noe med.

I januar 2014 ble søknaden sendt til UNESCO. Rjukan og Notodden blir her foreslått listeført som fremragende representanter for den andre industrielle revolusjonen og nominasjonen består av fire komponenter: industri, vannkraft, transportsystemer, fabrikkbyer.

Søknaden ble bearbeidet og godkjent av UNESCOs rådgivende organ ICOMOS 15. mai 2015, og kom opp til endelig vedtak på UNESCOs Verdensarvliste i Bonn 5. juli 2015, 108 år og 1 dag etter at Sam Eyde besluttet at byen Rjukan skulle bygges. Rjukan-Notodden industriarv ble listeført under kriterium II og IV, med følgende, fremragende universelle verdi.Located in a dramatic landscape of mountains, waterfalls and river valleys, the site comprises hydroelectric power plants, transmission lines, factories, transport systems and towns. The complex was established by the Norsk-Hydro Company to manufacture artificial fertilizer from nitrogen in the air. It was built to meet the Western world’s growing demand for agricultural production in the early 20th century. The company towns of Rjukan and Notodden show workers’ accommodation and social institutions linked by rail and ferry to ports where the fertilizer was loaded. The Rjukan-Notodden site manifests an exceptional combination of industrial assets and themes associated to the natural landscape. It stands out as an example of a new global industry in the early 20th century.

 Arkitektur og kultur 

 Hagebyen Rjukan 
Vesentlige deler av Rjukans boligmasse ble opprinnelig bygget etter hagebyens prinsipper. Magnus Poulsson var en av de sentrale arkitektene som Norsk Hydro benyttet til dette arbeidet.

 Trossamfunn og gudshus 
Den norske kirke har gudshusene Rjukan kirke, Frøystul kirke og Dal kirke på og omkring Rjukan.

St. Johannes katolske kapell er tilknyttet Den romersk-katolske kirke.

I tillegg finnes de kristne menighetene Filadelfia og Baptistkirken.

Trossamfunnet Jehovas vitner har forsamlingshuset Rikets sal på Svadde.

 Skoler 

 Rjukan barneskole
 Rjukan ungdomsskole
 Rjukan videregående skole
 Miland skole
 Tinn montessoriskole
 Rjukan Voksenopplæring

 Parker 

 Gunnar Sønstebys park (tidligere kjent som Adminiparken)
 Tveitoparken
 Rallarparken
 Bråvollparken
 Ja-parken
 Vaskekoneparken
 Rjukanhusparken

 Næringsliv 

 Turisme 
Rjukan satser i stor grad på turisme. Blant attraksjonene er skimuligheter, fjellvandring, historie, og isklatring. 

Naturforholdene har gjort Rjukan til et attraktivt område for fritidsboliger. De mest kjente områdene er Gaustablikk og Møsvatn/Skinnarbu. Fylkesvei 37, som også er Sam Eydesgate gjennom byen, er hovedveien til og fra Rjukan. Sam Eydesgate gjennom byen er 7 kilometer lang, og Norges lengste hovedgate. På vinteren er det to lyskastere som lyser opp fjellveggene i Rjukan sentrum.

Saaheim kraftverk, også kjent som «Saaheimsoperaen», rager 60 meter over bakken og er Norges 19. høyeste byggverk.

 Kultur 
Byen har flere festivaler og byfester, som Rjukan Trubadurfestival, Rjukan Matfestival, OnklSAMs Byfestival og Solfesten, som byen feirer rundt tiden da solen når Fabrikkbrua 12. mars. Byen feiret 100-årsjubileum i 2008. I august 2009 ble det feiret 100-årsjubileum for Rjukanbanen, og da ble både toget og tinnsjøfergene på Mæl satt i drift for noen dager.

 Årlige arrangementer 

 Solfesten (siden 1925)
 Rjukan Matfestival (nedlagt 2023)
 Sveiven tidl. Kjerringsveiven (siden 1999)
 Marispelet ved Rjukanfossen (siden 2005)
 Rjukan Rockfestival (1999 til 2019)
 Rjukan Trubadurfestival (2005 til 2024)
 Bilens dag på Rjukan (siden 1997)
 Rjukan Ice Festival (siden 1995)
 TelemarkHelten (2009 til 2020)
 Tinnsjøtreffet (siden 2007)
 Viking Challenge (siden 2014)
 OnklSAMs Byfestival (siden 2022)
 Norseman Xtreme Triathlon (siden 2003)
 Nattevandring til Gaustatoppen (siden 2016)

 Severdigheter 
 Rjukan - Notodden Industriarv på Unescos verdensarvliste
 Vemork med Norsk Industriarbeidermuseum med Tungtvannskjelleren og Vemorkjuvet
 Såheim kraftverk med med den opplyste Tungtvannskolonna
 Mår kraftverk med verdens lengste innendørs tretrapp (3875 trinn)
 Solspeilet som lyser ned på Rjukan torg
 Krossobanen med Gvepseborgs panoramarestaurant og Solstien
 Gaustatoppen 1883 moh. med turisthytta Gaustahytta like nedenfor toppen
 Gaustabanen inne i Gaustatoppen
 Hardangervidda nasjonalpark
 Hardangervidda Villreinsenter avdeling Sør på Skinnarbu
 Rjukanbanen
 Tinnsjøfergene MF «Storegut» og DF «Ammonia»
 Tinn museum
 Rjukanbadet
 Turisthistorisk senter er i ferd med å bli etablert ved Krokan Turisthytte

 Fosser 

 Kvitåi
 Rjukanfossen
 Haugsfossen
 Tjønnstabergfossen
 Pissern

Det er også mange småfosser og bekker oppover i Vestfjorddalen, men ikke alle har navn.

 Kollektivtransport 

 Busstrafikk 
Tinn Billag drev inntil 2019 kollektivtrafikken i byen, da Vy overtok etter å ha vunnet anbudskonkurranse for de neste 8 årene. Rjukanekspressen har flere daglige avganger mellom Rjukan – Notodden – Kongsberg – Drammen – Oslo og Rjukan – Notodden – Skien – Porsgrunn.

 Flyplass 
Nærmeste flyplass er 7 mil fra Rjukan. Notodden flyplass, som er en tidligere ruteflyplass. Notodden lufthavn ligger på industriområdet Tuven vest for Notodden by. Nærmeste ruteflyplass som fortsatt er i bruk, er Sandefjord lufthavn (Torp) er 17 mil fra Rjukan, mens Oslo lufthavn (Gardermoen) er ca.  20 mil unna.

 Lokale media 
 Rjukan Arbeiderblad (RA) er lokalavisa for Rjukan og Tinn, med nettavis og 3 papirutgivelser i uken, og utgir samtidig PDF-avis. RA holder til i Storgata 29A.
 Radio Rjukan (RR) er lokalradioen for Rjukan og Tinn. RR holder til i gamle Rjukan stasjon på Jernbaneplassen. RR har også lokal nettavis.
De to mediehusene inngikk i 2018 et samarbeid for å styrke lokale medier, og for å få RA på nett med nettavis. Samarbeidet har fortsatt etter prøveperioden.

 Idrett 
Breddeidretten har vært viktig på Rjukan i alle år. Største idrettslag er fleridrettslaget Rjukan Idrettslag, som ble stiftet i 1911, og som består av 15 ulike grupper. Viktigste toppidrettssatsing er gjennom Stiftelsen Rjukan Idrett, som er en integrert del av Rjukan videregående skole.

Rjukan stod som fast arrangør for World Cup i skiidretten Telemark inntil koronapandemien i 2020, og avholdt VM i telemarkski i 2011 og 2019. Fra 2020 har det ikke blitt avholdt.

 Idrettsanlegg 
 Rjukanhallen
 Saaheimhallen
 Rjukanbadet
 Bjørn Myhres Plass
 Rjukan Stadion
 Rjukan Sandbane
 Saaheim Sandhall
 Rjukan Golfbane er etablert på Miland.
 Tungtvannskjeller'n Treningssenter
 Rjukan klatrepark
 Kvitåvatn Langrenns- og Aktivitesarena

 Vennskapsbyer 
 Varkaus i Finland.
 Sandviken i Sverige.
 Nakskov i Danmark var også vennskapsby inntil 2011, da Nakskov i brevs form meddelte Rjukan at de av rasjonaliseringsårsaker ønsket å trekke seg som vennskapsby.

 Se også 
 Vemork-aksjonen
 Rjukanfossen
 Revolusjonsfanen fra Rjukan
 Gaustatoppen
 Vestfjorddalen
 Krossobanen

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Rjukan turistkontor
 Radio Rjukan
 Rjukan Arbeiderblad
 Rjukan lag av Norske Redningshunder, K9 saves lives
 Tinn kommune
 Rjukan Fjellsportgruppe 
 Rjukanbadet
 Rjukan gjestegård
 Rjukan skisenter
 Historiske fotografier fra Rjukan og omegn ca. 1880–1948 i Nasjonalbibliotekets arkiv
 Kjerringsveiven 
 Postkort fra Tinn
 Poststempler fra Tinn

Kategori:Byer i Telemark
Kategori:Bosetninger i Tinn
Kategori:Tettsteder i Telemark
Kategori:Bosetninger etablert i 1900-årene