Noregs Mållag

Noregs Mållag ble stiftet på et stevne 4.–5. februar 1906 i Kristiania (som Norigs Maallag) for å fremme landsmål (senere nynorsk), etter benkeforslag fra Johannes Lavik, og med Marius Hægstad som første formann. Dagens navn på laget er fra 1922. Hovedkravet fra stiftelsesmøtet var at «den eine skriftlege prøva til artium skal vera på nynorsk (landsmål)». Tidspunktet var ikke tilfeldig, for dagen etter åpnet landsmøtet til partiet Venstre, der forslaget fikk flertall.

Ett år senere fikk organisasjonen gjennomslag, og Stortinget vedtok ordningen med obligatorisk sidemålsstil til artium med over to tredels flertall. Selv om målsak tradisjonelt var en venstresak, stemte 13 av 31 Høyre-representanter i Odelstinget for forslaget.

I arbeidsprogrammet fra 1921 ble det slått fast at «Det norske målet skal verta atterreist til einaste riksmål i landet», noe som var offisielt standpunkt for målbevegelsen til innpå 1970-tallet. 

Målloven vedtatt i 1930 sikret nynorskens juridiske grunnlag ved å vedta at alle statsansatte født etter 1. januar 1905, skulle beherske både bokmål og nynorsk.Ernst Håkon Jahr: «Språkutviklingen etter 1814», Vårt eget språk, bind 1 (s. 111), Aschehoug, ISBN 82-03-15108-6 Under krigen ble både mållaget og Riksmålsforbundet utsatt for press om nazifisering, men løste problemet ved å gå i dvale. I 1944 forsvant hele arkivet til Noregs mållag, som dermed stod nærmest på bakke da freden kom.Ernst Håkon Jahr: «Språkutviklingen etter 1814», Vårt eget språk, bind 1 (s. 124) 

I 1975 startet aksjonene for dialekt under slagordet «Snakk dialekt, skriv nynorsk!»<ref>[https://nynorsk.no/nettutstillingar/ungt-sprakengasjement-2/ «Ungt språkengasjement», nynorsk.no]</ref>

Organisasjonen utgir medlemsbladet Norsk Tidend'' og deler ut Nynorsk litteraturpris, Nynorsk barnelitteraturpris,  Nynorsk næringslivspris, Målprisen og målblomen.«Utmerkingar og stipend» Noregs Mållag hadde  medlemmer i 2024.

Språkloven vedtatt i 2021 skulle styrke likestilling mellom bokmål og nynorsk, der offentlige organer særlig pålegges ansvar for å bruke begge språk. Men på en dugnad noen måneder våren 2023 fant mållaget 84 lovbrudd, slik som en stillingsutlysning fra Hordaland statsadvokatembete, avfattet på bokmål. 

 Organisasjonen 
Mållaget har 17 fylkeslag og omtrent 170 lokallag.

 Ledere 
I 1982 ble «formann» endret til «leiar». Ettersom leder velges på alle ordinære landsmøter, har perioden fram til 2014 vært på ett år. Da ble styret og leder for første gang valgt for to år.

2020– Peder Lofnes Hauge 
2016–2020 Magne Aasbrenn
2013–2016 Marit Aakre Tennø
2009–2013 Håvard B. Øvregård
2006–2009 Hege Myklebust
2005–2006 Nils T. Ulvund
2005–2005 Steinulf Tungesvik
2003–2005 Endre Otto Brunstad
2002–2003 Håvard Teigen
2002–2002 Vidar Lund
1999–2002 Oddmund Løkensgard Hoel
1997–1999 Liv Ingebrigtsen
1994–1997 Olav Randen
1993–1994 Jan Olav Fretland
1991–1993 Kristian Ihle Hanto
1989–1991 Marta Andrea Østerås Falch
1987–1989 Jon Låte
1984–1987 Ola E. Bø
1981–1984 Maria Høgetveit Berg
1979–1981 Dagfinn Hjellbrekke
1977–1979 Kjell Snerte
1975–1977 Ola Breivega 
1973–1975 Johan Krogsæter
1971–1973 Steinar Lægreid
1970–1971 Bjarne Slapgard
1965–1970 Hans Olav Tungesvik
1963–1965 Trygve Bjørgo
1960–1963 Ivar Eskeland
1958–1960 Magne Skodvin
1957–1958 Hartvig Kiran
1952–1957 Knut Robberstad
1949–1952 Asbjørn Øverås
1946–1949 Hans Eidnes
1936–1946 Knut Markhus (virksomheten lå nede 1942–1945)
1932–1936 Anders Todal
1930–1932 Gustav Indrebø
1926–1930 Torleiv Hannaas
1925–1926 Knut Liestøl
1921–1925 Halvdan Koht
1917–1921 Olaus Islandsmoen
1915–1917 Fredrik Voss
1912–1915 Nikolaus Gjelsvik
1909–1912 Jørgen Løvland
1906–1909 Marius Hægstad

 Referanser 

Litteratur



Eksterne lenker




Kategori:Etableringer i 1906