Nobelprisen i fysikk

Nobelprisen i fysikk er en av de fem opprinnelige nobelprisene og tildeles årlig av Kungliga Vetenskapsakademien til én eller flere personer som  har gitt fremragende bidrag til fysikken.  Prisen ble etablert av Alfred Nobels  testament i 1895 og har blitt tildelt  siden 1901. De andre prisene er nobelprisen i kjemi, nobelprisen i litteratur, Nobels  fredspris og nobelprisen i fysiologi eller medisin. Den første nobelprisen i fysikk  ble tildelt Wilhelm Conrad Röntgen, en tysk fysiker, for arbeidet han utførte i forbindelse med oppdagelsen av røntgenstråling.  Prisen administreres av Nobelstiftelsen  og regnes som en av de mest prestisjetunge prisene som en vitenskapsmann kan motta innen fysikk. Tildelingen av prisen blir vanligvis offentliggjort i oktober, mens selve tildelingen skjer under en seremoni i Stockholm den 10. desember, på årsdagen for Nobels død.

 Bakgrunn 
Alfred  Nobel ønsket i sitt testamente at hans penger skulle blir brukt til å  opprette en rekke priser for de som gir den «største fordelen for  menneskeheten» innen fysikk, kjemi,  fred, fysiologi eller medisin,  og litteratur. Selv om Nobel skrev flere testamenter  mens han levde, ble det siste skrevet litt over et år før han døde og  signert ved den svensk-norske klubben i Paris  den 27. november 1895. Nobel  testamenterte 94 % av sin forvaltningskapital,  31 millioner svenske kroner (ca. 1,63 milliarder i 2009), til å  etablere og dekke prispenger til de fem Nobelprisene. På grunn av stor  skepsis rundt testamentet, ble det ikke godkjent av Stortinget før 26. april 1897. Ragnar Sohlman og Rudolf Lilljequist ble satt  til å gjennomføre testamentet, og de dannet Nobelstiftelsen til å  ivareta Nobels formue og organisere prisene.

Medlemmene av Den Norske Nobelkomite, som skulle dele ut fredsprisen, ble oppnevnt kort tid etter at testamentet var godkjent. Organisasjonen for pristildelingen fulgte: Karolinska Institutet den 7. juni, Svenska  Akademien den 9. juni og Kungliga Vetenskapsakademien den 11. juni.  Nobelstiftelsen kom deretter til enighet om retningslinjer for hvordan nobelprisen skulle tildeles. I 1900 ble stiftelsens nylige opprettede  statutter kunngjort av Oscar II. Ifølge Nobels  testamente skulle Kungliga Vetenskapsakademien tildele prisen i fysikk.

 Nominasjon og  utvelgelse 
Maksimalt tre nobelprisvinnere og to forskjellige prosjekter kan bli tildelt Nobelprisen i fysikk hver gang.  Sammenlignet med noen av de andre nobelprisene, er nominasjons- og utvelgelsesprosessen i fysikk lang og vanskelig. Dette er en viktig  årsak til at prisen har vokst i betydning opp gjennom årene og har  blitt en av de viktigste prisene i fysikk.

Nobelprisvinnerne blir plukket ut av Nobelkomitéen for fysikk, en nobelkomité som består av fem utvalgte medlemmer fra Kungliga Vetenskapsakademien. I første omgang blir flere tusen personer bedt om å nominere kandidater. Disse navnene blir senere  undersøkt og diskutert av eksperter frem til valget er tatt.

Skjema  sendes ut til rundt  personer hvor de bes å nominere kandidater til prisen. Navnene  på de nominerte offentligjøres aldri, og fortelles heller ikke at de har vært vurdert til prisen. Nominasjonspapirene forblir forseglet i femti år. I praksis vil enkelte nominerte bli kjent. Det er også vanlig at utgivere gjør slike krav, med eller uten grunnlag.

Nominasjonene gjennomgåes av komitéen, og de lager en liste med rundt 200  foreløpige kandidater. Denne listen sendes så til utvalgte eksperter på området som korter listen ned til rundt femten navn. Utvalget avgir så en rapport med sine anbefalinger til den aktuelle institusjonen.

Posthume nominasjoner tillates ikke, men tildeling kan forekomme dersom vedkommende døde i månedene mellom priskomiteens beslutning (vanligvis i  oktober) og seremonien i desember. Før 1974 var posthume tildelinger  tillatt dersom mottakeren døde etter å ha blitt nominert.

Nobelprisen  i fysikk krever at betydningen av oppnåelsen som anerkjennes er «testet over tid.» I praksis betyr det at gapet mellom oppdagelsen og tildelingen vanligvis er rundt 20 år, og kan være lengre. Som eksempel ble halvparten av nobelprisen i fysikk 1983 tildelt Subramanyan Chandrasekhar for hans arbeid med stjernenes struktur og utviklingen som ble gjort på 1930-tallet. En ulempe med denne tilnærmingen er at ikke alle forskere lever lenge nok til at deres arbeid anerkjennes. Noen viktige vitenskapelige oppdagelser er aldri blitt vurdert for en pris, ettersom oppdageren kan ha dødd før tidspunktet hvor deres arbeid har blitt verdsatt.

  Mottakere 

Den første nobelprisen i fysikk ble tildelt Wilhelm Conrad Röntgen fra Tyskland i 1901, og per 2010 har prisen blitt tildelt 188 personer fordelt på 104 tildelinger.  I løpet av disse årene har der vært seks år hvor nobelprisen i fysikk  ikke har blitt tildelt (1916, 1931, 1934, og 1940–42). John Bardeen er den eneste mottakeren som har blitt tildelt prisen to ganger (1956 og 1972). Marie Curie var den første som ble tildelt prisen i to fag, fysikk i 1903 og kjemi i 1911. William Lawrence Bragg ble den yngste nobelprisvinneren  gjennom tidene, da han ble tildelt prisen i 1915, i en alder av 25, mens Raymond Davis jr. ble den eldste, da han ble tildelt prisen i 2002, i en alder av 88 år. Fire kvinner har mottatt prisen: Marie Curie (1903), Maria Goeppert-Mayer (1963), Donna Strickland (2018) og Andrea Ghez (2020). Prisen i fysikk har færrest kvinnelige mottakere blant de opprinnelige fem nobelprisene.

 Priser 
En nobelprisvinner i fysikk mottar en gullmedalje, et diplom som bærer et sitat, og en pengesum.  Størrelsen på pengesummen avhenger av Nobelstiftelsens inntekter det året.  Dersom der er mer enn en prisvinner blir prispengene enten delt likt  mellom dem, eller delt i én halvdel og to fjerdedeler dersom det er tre  prisvinnere.  Dersom der er to eller flere prisvinnere som får prisen i fellesskap, deles pengeprisen mellom dem.

 Medaljer 
Nobelprismedaljene  er registrerte varemerker tilhørende Nobelstiftelsen. Medaljene for fysikk og kjemi, medisin og litteratur ble designet av billedhuggeren og skulptøren Erik Lindberg, og medaljene har hatt samme design siden  1902. På grunn av at Lindberg ikke ble ferdig med utformingen til den  første tildelingen i 1901, mottok prisvinnerne en midlertidig medalje frem til den offisielle medaljen var ferdig i september 1902. Hver medalje har et  bilde av Alfred Nobel i venstreprofil på forsiden. Nobelprismedaljen for  fysikk, kjemi, medisin og litteratur har identiske forsider med et  bilde av Alfred Nobel og årstallet for hans fødsel og død (1833–1896). Nobels portrett er også på forsiden av medaljen for Nobels fredspris og på medaljen for prisen i økonomi, men i et noe  annet design.  Bildet på baksiden av medaljen varierer avhengig av instituttet som  tildeler medaljen.  Baksiden av medaljene for nobelprisen i fysikk og kjemi har samme design.

Medaljene for fysikk og kjemi er i gull (inntil 1979 i 23 karat, deretter i 18 karat) og er 66 mm i diameter. På adversen bærer medaljen Alfred Nobels venstrevendte portrett.Lars O. Lagerqvist: Nobel Medals, Stockholm: The Royal Coin Cabinet, 2001.  Til venstre står innskriften «ALFR • / NOBEL» over to linjer og til høyre over seks linjer innskriften «NAT• / MDCCC / XXXIII / OB • / MDCCC / XCVI» (Nobels fødselsår 1833 og dødsår 1896). Reversen bærer et motiv der en kvinnefigur med en dokumentrull avslører en annen kvinnefigur med overflødighetshorn. Figurene representerer vitenskapen og naturen. Motivet er flankert av den sunkne innskriften «NATURA» til venstre og «SCIENTIA» til høyre. Det hele er omgitt av omskriften «INVENTAS • VITAM • IUVAT  EXCOLUISSE • PER • ARTES» i øvre bue og «REG • ACAD • SCIENT • SUEC •» i nedre bue. Innskriften i øvre bue er et sitat fra Vergils verk Æneiden: «inventas vitam juvat excoluisse per artes», som betyr «og de som forbedret livet på jorden med sine nyvunnede ferdigheter»."The Nobel Medal for Physics and Chemistry, Nobelprize.org, besøkt 4. 9. 2010. Innskriften i nedre bue er latin for Kungliga Vetenskapsakademien, som utpeker prisvinneren.  

Det eksisterer eksemplar av medaljen i sølv og forgylt sølv, blant annet i museer og samlinger. For prisvinnernes familiemedlemmer lages det inntil fem medaljer i forgylt bronse. Medaljene er laget ved det svenske Myntverket.

 Diplomer 
Nobelprisvinnerne mottar et  diplom overlevert av kongen av Sverige. Hvert diplom er unikt designet av institusjonen som tildeler prisen, og Kungliga Vetenskapsakademien er ansvarlig for designet på diplomet for fysikk,  kjemi og økonomi.  Diplomet inneholder et bilde og en tekst som fastslår navnet på  prisvinneren, og vanligvis et sitat som forteller hvorfor de har mottatt  prisen. Ingen fredspriser har noen gang hatt sitater på diplomene.

 Prispenger 
Prisvinnerne blir også tildelt  en sum penger når de mottar Nobelprisen, i form av et dokument som  bekrefter det tildelte beløpet – i 2009 var prispengene på 10  millioner svenske kroner. Størrelsen på beløpet kan variere, avhengig av hvor  mye Nobelstiftelsen kan tildele det året. Hvis der er to vinnere i en  bestemt kategori blir tildelingen delt likt mellom mottakerne. Hvis der  er tre vinnere, kan tildelingskomiteen velge om prisen skal deles likt  mellom vinnerne, eller om én av dem skal motta halvparten og de to andre  hver sin fjerdedel.

 Seremoni 
Utvalget og institusjonen som fungerer som styre for prisen, annonserer vanligvis navnene på  prisvinnerne i oktober. Prisen blir så tildelt under en formell seremoni  som avholds årlig den 10. desember, på årsdagen for Nobels død. En  viktig del er nobelprisvinnernes foredrag, som vanligvis foregår noen  dager før prisutdelingen. Nobelbanketten blir holdt hvert år i Stockholms stadshus i forbindelse med nobelprisen.

 Referanser 

 Litteratur 

 Eksterne lenker 
  Alle nobelprisvinnerne i fysikk
  Nobelprisseremoniene
 Nobelprisen i fysikk
  Nobelprismedaljen i fysikk og kjemi

Kategori:Nobelprisen
Kategori:Fysikkpriser
Kategori:Utmerkelser etablert i 1901