Norges finansminister

Norges finansminister er politisk ansvarlig for arbeidet i departementet og presenterer regjeringens forslag til statsbudsjett hvert år. Nåværende finansminister, siden 4. februar 2025, er Jens Stoltenberg (Ap).

Finansdepartementets viktigste oppgaver i dag er å planlegge og iverksette den økonomiske politikken, samordne og lede arbeidet med statsbudsjettet, kreve inn skatter og avgifter samt å overvåke og utarbeide regler for finansmarkedene. På grunn av sin rolle innenfor den økonomiske politikken blir det ofte regnet som det mektigste av departementene.Se for eksempel «Statens mektigste 2012»  i Stat & styring 12. desember 2012; besøkt 1. februar 2014.

Norge har hatt 74 finansministre siden embetet ble opprettet i 1814. 32 av disse har hatt stillingen i flere perioder: 21 i to perioder, 6 i tre perioder, to i fire perioder, en i fem, en i seks og en i ni perioder. I denne listen har de ikke unike nummer, men er nummerert etter statsrådsskifter. Listen omfatter derfor 130 statsrådsperioder.Tallene omfatter ikke departementets ledelse under den tyske okkupasjonen av Norge 1940–45.

Statsrådsstillingene var i tida fram til 1884 i praksis avansementsstillinger for embetsmenn. Selv om mange statsråder hadde innehatt verv som stortingsrepresentanter, ble ikke statsrådspostene ansett som direkte politiske før 1880.Jan Debes, side 17.

 Historikk og navn 
Den første norske regjeringen i moderne tid var statsrådet i 1814. Det ble etablert av Christian Frederik 2. mars 1814 og hadde først betegnelsen regjeringsråd. Etter kongevalget på Eidsvoll 17. mai 1814 ble denne benevnelsen endret til statsråd. Embetsverket var delt inn i fem departementer. I begynnelsen hadde 1. departement ansvaret for rikets finanser, skatter og regnskap, mens 4. departement behandlet saker som angikk toll og landets handel. 30. november 1814 ble departementsordningen endret, og ansvaret for finans-, handels- og tollsaker ble flyttet til 5. departement.

Neste endring ble vedtatt 17. november 1818 med ikrafttredelse 1. januar 1819. Da ble Departementet for Finans-, Handels- og Tollvesenet opprettet. Fra 1. august 1822 til 1. juli 1918 var revisjonssaker utskilt i Revisjonsdepartementet. Statsrådene i dette departementet er å finne i en egen liste. Revisjonssakene ble i 1918 overtatt av Statsrevisjonen, og deretter i 1938 av Riksrevisjonen.

Neste navneendring skjedde 1. januar 1846, og navnet ble da Departementet for Finansene og Tollvesenet.Rettskrivningen har variert opp gjennom tidene. Det samme gjelder om det vanlige har vært å sette fagfeltet foran- eller etterstilt i navnet. Således er betegnelsen som brukes i Norges statskalender for 1878, Finants- og Told-Departementet. Samme dag overtok det nye Indredepartementet ansvaret for handelspolitikken. Det eksisterte frem til 1902, og ble i 1903 erstattet av Handelsdepartementet.

Finansdepartementet fikk sitt nåværende navn 1. januar 2000.Offisielt fra statsråd 3. desember 1999. En mer formell betegnelse er Det kongelige finansdepartement. Tillegget «det kongelige» foran departementsnavnene ble tatt i bruk etter okkupasjonstiden som en nasjonal markering.Departementsboka. En orientering om arbeidet i departementene og om departementenes forhold til Regjering og Storting, Administrasjonsdepartementet, desember 1994, 3. utgave, kapittel 2.1.

 Liste over statsråder 
Listen over Norges finansministre er en liste over statsråder og sjefer i det norske Finansdepartementet og lignende departementer siden 2. mars 1814.

Parlamentarismen i Norge ble innført som sedvanerett i 1884, før den ble grunnlovsfestet 20. februar 2007 i Grunnloven § 15. Denne listen er delt i to deler, en for tida før og en for tida etter innføringen av et de facto parlamentarisk system.

De hyppige statsrådskiftene på 1800-tallet skyldtes delvis regjeringsordningen under unionen med Sverige. Norge hadde da, i tillegg til regjeringen i Christiania, en statsrådsavdeling i Stockholm bestående av en formann (statsminister) og to statsråder. Regjeringsmedlemmene i Christiania vekslet på å innha statsrådspostene i Stockholm, idet disse skulle skifte årlig. Når finansministeren var utsett til en post i Sverige, måtte det oppnevnes en ny departemenstssjef i Norge. Det samme var tilfelle når finansministeren var medlem i en av interimsregjeringene.

 Statsråder fra 1814 til 1884 
 # NavnFraTilRegjering 1 Tank og von Haxthausen delte den første tiden ledelsen av 1. departement. Fra 19. mai hadde medlemmene av regjeringsrådet tittelen statsråd.(1750–1825) 75px 2. mars 1814 20. august 1814Statsrådet i 1814Carsten Anker var utnevnt til leder av 5. departement (økonomisaker) fra 2. mars, men han tiltrådte aldri, da han var på diplomatisk reise i England. 2 (1766–1832) 75px 2. mars 1814 27. juli 1814 3 Holst var konstituert som departementssjef («kommitert») uten å ha sete i statsrådet.(1776–1863) 75px 20. august 1814 7. oktober 1814 4 Vogt var konstituert som departementssjef («referent») uten å ha sete i statsrådet.(1784–1862) 75px 7. oktober 1814 18. november 1814 5 (1779–1840) 75px 18. november 1814 15. august 1816Wedel-Jarlsberg 1 6 (1777–1828) 75px 15. august 1816 15. oktober 1816 7 (1779–1840)(andre gang) 75px 15. oktober 1816 15. oktober 1818 8 (1772–1851) 75px 15. oktober 1818 30. november 1818 9 Herman Wedel Jarlsberg sluttet januar 1822, men fikk formell avskjed først 3. oktober 1822.(1779–1840)(tredje gang) 75px 30. november 1818 1. januar 1822 10 Faktisk overgang mellom Jonas Collett og Jørgen Herman Vogt var 17. desember 1836, men det formelle skiftet var 10. november 1836.(1772–1851)(andre gang) 75px 1. januar 1822 19. september 1836 19. september 1836 17. desember 1836 Wedel-Jarlsberg 2 11 (1784–1862)(andre gang) 75px 17. desember 1836 8. mars 1844 8. mars 1844 15. mai 1846 Løvenskiold/Vogt 12 (1784–1851) 75px 15. mai 1846 15. juli 1847 13 (1784–1862)(tredje gang) 75px 15. juli 1847 29. august 1849 14 (1779–1853) 75px 29. august 1849 30. april 1850 15 (1800–1871) 75px 30. april 1850 10. juli 1852 16 (1793–1856) 75px 10. juli 1852 20. september 1852 17 Skiftet mellom Jørgen Herman Vogt og Hans Riddervold fant sted 29. juni 1853. Vogt ble imidlertid ikke formelt permittert før i juli 1853.(1784–1862)(fjerde gang) 75px 20. september 1852 29. juni 1853 18 (1795–1876) 75px 29. juni 1853 5. august 1853 19 (1784–1862)(femte gang) 75px 5. august 1853 9. september 1853 20 (1800–1871)(andre gang) 75px 9. september 1853 22. mars 1854 21 (1793–1856)(andre gang) 75px 22. mars 1854 2. juli 1854 22 (1784–1862)(sjette gang) 75px 2. juli 1854 27. september 1855 23 (1797–1870) 75px 27. september 1855 17. juni 1856 17. juni 1856 26. juni 1856 Vogt 24 (1797–1875) 75px 26. juni 1856 11. august 1857 25 (1797–1870)(andre gang) 75px 11. august 1857 15. september 1858 26 (1797–1875)(andre gang) 75px 15. september 1858 16. desember 1858 16. desember 1858 15. oktober 1859Sibbern/Birch/Motzfeldt 27 (1797–1870)(tredje gang) 75px 15. oktober 1859 15. september 1861Dato er ikke oppgitt i kildene. Møinichen var imidlertid i Stockholm som medlem av interimsregjeringen under kong Karl IVs sykeleie 12.–25. september 1861. Lange var oppnevnt til samme interimsregjering, men tiltrådte ikke. Dette gir grunn til å anta at Lange bestyrte Finansdepartementet det meste av september.28 (1797–1875)(tredje gang) 75px 15. september 1861 17. desember 1861 17. desember 1861 15. september 1862Stang 29 (1797–1870)(fjerde gang) 75px 15. september 1862 22. juni 1863 30 (1824–1900) 75px 22. juni 1863 15. oktober 1865 31 (1797–1875)(fjerde gang) 75px 15. oktober 1865 15. oktober 1866 32 (1824–1900)(andre gang) 75px 15. oktober 1866 15. oktober 1869 33 Erik Røring Møinichen fikk avskjed 26. november 1869, men satt i praksis frem til 1. februar 1870(1797–1875)(femte gang) 75px 15. oktober 1869 1. februar 1870 34 August Christian Manthey var statsråd i Stockholm fra 20. september, hvor Henrik Laurentius Helliesen fratrådte samme dato.(1811–1880) 75px 1. februar 1870 20. september 1870 35 (1824–1900)(tredje gang) 75px 20. september 1870 6. juli 1872 36 (1811–1880)(andre gang) 75px 6. juli 1872 15. juni 1873 37 (1824–1900)(fjerde gang) 75px 15. juni 1873 24. februar 1874 38 (1811–1880)(tredje gang) 75px 24. februar 1874 7. april 1874 39 (1824–1900)(femte gang) 75px 7. april 1874 26. mai 1875 40 (1809–1879) 75px 26. mai 1875 5. juni 1875 41 (1824–1900)(sjette gang) 75px 5. juni 1875 6. juli 1875 42 (1809–1879)(andre gang) 75px 6. juli 1875 21. juli 1875 43 (1824–1900)(syvende gang) 75px 21. juli 1875 15. oktober 1875 44 (1821–1891) 75px 15. oktober 1875 15. november 1876 45 (1824–1900)(åttende gang) 75px 15. november 1876 15. september 1879 46 (1821–1891)(andre gang) 75px 15. september 1879 15. september 188047 (1824–1900)(niende gang) 75px 15. september 1880 11. oktober 1880 11. oktober 1880 15. september 1883Selmer 48 (1838–1899) 75px 15. september 1883 3. april 1884 49 (1843–1928) 75px 3. april 1884 26. juni 1884 Schweigaard

 Statsråder fra 1884 til nå 
 # NavnFraTilPartiRegjering 50 (1835–1896) 75px 26. juni 1884 1. april 1888 VSverdrup (V) 51 (1851–1920)(fungerende) 75px 1. april 1888 1. juni 1888 V 52 (1835–1896)(andre gang) 75px 1. juni 1888 16. juli 1888 V 53 Utnevnelsen skjedde 13. juli 1888.(1851–1920)(andre gang) 75px 16. juli 1888 1. mai 1889 V 54 (1833–1926) 75px 1. mai 1889 6. juni 1889 V 55 (1855–1938)(fungerende) 75px 6. juni 1889 8. juli 1889 uavh.Bull var seinere stortingsrepresentant og statsråd for Høyre, men regnet seg under fungeringen i 1889 som «ren fagstatsråd, uten partiforankring» (artikkel av Lars Roar Langslet i Norsk biografisk leksikon). 56 (1851–1920)(tredje gang) 75px 8. juli 1889 13. juli 1889 V 57 (1842–1913) 75px 13. juli 1889 6. mars 1891 H Stang I (H) 58 (1827–1906) 75px 6. mars 1891 2. mai 1893 V Steen I (V) 59 (1841–1925) 75px 2. mai 1893 9. august 1895 HStang II (H) 60 (1853–1921) 75px 9. august 1895 14. oktober 1895 H 61 (1859–1922) 75px 14. oktober 1895 15. november 1895 VHagerup I (V) 62 (1849–1913) 75px 15. november 1895 17. februar 1898 V 63 (1851–1910) 75px 17. februar 1898 19. mai 1900 VSteen II (V) 64 (1837–1917) 75px 19. mai 1900 6. november 1900 V 65 (1861–1928)  75px 6. november 1900 8. juni 1901 V66 (1851–1910)(andre gang) 75px 8. juni 1901 21. april 1902 V 21. april 1902 9. juni 1903 VBlehr I (V) 67 (1848–1928) 75px 9. juni 1903 22. oktober 1903 V 68 (1849–1913)(andre gang) 75px 22. oktober 1903 1. september 1904 VHagerup II (Saml., V, H) 69 (1857–1925) 75px 1. september 1904 11. mars 1905 Saml. 70 (1848–1928)(andre gang) 75px 11. mars 1905 31. oktober 1905 VMichelsen (V, H, MV, Saml.) 71 (1857–1925)(andre gang) 75px 31. oktober 1905 27. november 1905 Saml. 72 (1855–1938)(andre gang) 75px 27. november 1905 7. november 1906 H 73 (1851–1936) 75px 7. november 1906 23. oktober 1907 V 74 (1853–1922) 75px 23. oktober 1907 19. mars 1908 MVLøvland (V, MV, Uavh.) 75 (1848–1928)(tredje gang) 75px 19. mars 1908 2. februar 1910 V Knudsen I (V) 76 (1851–1936)(andre gang) 75px 2. februar 1910 20. februar 1912 FV Konow (H, FV) 77 (1864–1953) 75px 20. februar 1912 31. januar 1913 FV Bratlie (H, FV) 78 (1861–1925) 75px 31. januar 1913 23. april 1915 VKnudsen II (V) 79 (1847–1927)(fungerende) 75px 23. april 1915 16. juli 1915 V 80 Omholt gikk i praksis av 12. desember 1919, men hadde permisjon inntil han formelt fikk avskjed 16. juni 1920.(1861–1925)(andre gang) 75px 16. juli 1915 12. desember 1919 V 81 (1848–1928)(fungerende)(fjerde gang) 75px 12. desember 1919 21. juni 1920 V 82 (1855–1938)(tredje gang) 75px 21. juni 1920 22. juni 1921 H Halvorsen I (H, FV) 83 (1847–1927)(andre gang) 75px 22. juni 1921 6. mars 1923 V Blehr II (V)84 (1851–1936)(tredje gang) 75px 6. mars 1923 30. mai 1923 FV Halvorsen II  (H, FV) 30. mai 1923 25. juli 1924 FV Berge (H, FV) 85 (1873–1956) 75px 25. juli 1924 5. mars 1926 V Mowinckel I (V) 86 (1864–1953)(andre gang) 75px 5. mars 1926 28. januar 1928 FV Lykke (H, FV) 87 (1859–1960) Christopher Hornsrud|75px 28. januar 1928 15. februar 1928 Ap Hornsrud (Ap) 88 (1878–1954) 75px 15. februar 1928 12. mai 1931 V Mowinckel II (V) 89 (1878–1932) 75px 12. mai 1931 1. februar 1932 BpKolstad (Bp)90 (1883–1972) 75px 1. februar 1932 14. mars 1932 Bp 14. mars 1932 3. mars 1933 Hundseid (Bp) 91 (1878–1954)(andre gang) 75px 3. mars 1933 3. november 1934 VMowinckel III (V) 92 (1883–1971) 75px 3. november 1934 20. mars 1935 V 93 (1884–1942) 75px 20. mars 1935 13. november 1936 ApNygaardsvold (Ap) 94 (1889–1975) 75px 13. november 1936 1. juli 1939 Ap 95 Johan Nygaardsvold var konstituert finansminister 12.–14. april 1940 og 13.–30. mai 1940, mens Torp var på reise i Stockholm.(1893–1958) 75px 1. juli 1939 28. november 1941 Ap 96 (1878–1974) 75px 28. november 1941 28. februar 1942 Hjf. 97 (1893–1958)(andre gang) 75px 28. februar 1942 20. mars 1942 Ap 98 Egil Kaare Sundt var (med tittelen «rådmann») bestyrer av det hjemlige departementet i perioden mellom Tysklands kapitulasjon og Hartmanns ankomst til landet 12. mai 1945.(1878–1974)(andre gang) 75px 20. mars 1942 25. juni 1945 Hjf. 99 (1883–1971)(andre gang)Dette var Jahns tredje periode dersom en regner med tida da han ledet departementet som medlem av Administrasjonsrådet. 75px 25. juni 1945 5. november 1945V, Hjf.Jahn var medlem av Venstre, men representerte Hjemmefronten i regjeringen. Gerhardsen I (Saml.)Denne regjeringen var en samarbeidsregjering inngått etter krigen mellom Arbeiderpartiet, Høyre, Venstre, Bondepartiet, Norges Kommunistiske Parti og Hjemmefronten. 100 (1908–1979) 75px 5. november 1945 6. desember 1947 ApGerhardsen II (Ap) 101 (1903–1959) 75px 6. desember 1947 19. november 1951 Ap 102 (1910–1984) 75px 19. november 1951 22. januar 1955 Ap Torp (Ap) 103 (1896–1967) 22. januar 1955 28. desember 1956 ApGerhardsen III (Ap) 104 (1910–1984)(andre gang) 75px 28. desember 1956 23. april 1960 Ap 105 (1913–2004) 23. april 1960 5. januar 1962 Ap 106 (1910–1984)(tredje gang)Dette var en kort fungeringsperiode, mens Bjerve hadde permisjon. Bratteli var samtidig samferdselsminister. 75px 5. januar 1962 19. februar 1962 Ap 107 (1913–2004) (andre gang) 19. februar 1962 4. februar 1963 Ap 108 (1915–2008) 75px 4. februar 1963 28. august 1963 Ap 109 (1924–2018) 28. august 1963 25. september 1963Sp Lyng (H, KrF, Sp, V) 110 (1915–2008) (andre gang) 75px 25. september 1963 12. oktober 1965 Ap Gerhardsen IV (Ap) 111 (1911–1988) 12. oktober 1965 17. mars 1971V Borten (H, KrF, Sp, V) 112 (1922–2019) 17. mars 1971 18. oktober 1972 Ap Bratteli I (Ap) 113 (1923–2020) 75px 18. oktober 1972 16. oktober 1973V Korvald (KrF, Sp, V)114 (1923–2021) 75px 16. oktober 1973 15. januar 1976 Ap Bratteli II (Ap) 15. januar 1976 8. oktober 1979 ApNordli (Ap)115 (1938–2014) 8. oktober 1979 4. februar 1981 Ap 4. februar 1981 14. oktober 1981 Ap Brundtland I (Ap) 116 (1936–1988) 14. oktober 1981 25. april 1986 HWilloch (H)Willoch (H, KrF, Sp, fra 8. juni 1983) 117 (1948–) 25. april 1986 9. mai 1986 H 118 (1940–) 75px 9. mai 1986 16. oktober 1989 Ap Brundtland II (Ap) 119 (1948–)(andre gang) 16. oktober 1989 3. november 1990 H Syse (H, KrF, Sp) 120 (1950–) 75px 3. november 1990 25. oktober 1996 Ap Brundtland III (Ap) 121 (1959–) 75px 25. oktober 1996 17. oktober 1997 Ap Jagland (Ap)Jagland-regjeringen opprettet et eget plandepartement, Planleggings- og samordningsdepartementet, fra 1. januar 1997. Dette var hovedsakelig en sammenslåing av Administrasjonsdepartementet og Finansdepartementets planleggingsavdeling. Fra regjeringsskiftet høsten 1996 til årsskiftet hadde administrasjonsministeren også det parlamentariske ansvaret for planleggingsavdelingen. Dette var i perioden 15.–29. november Terje Rød-Larsen, deretter Bendik Rugaas. 122 (1937–2021) 17. oktober 1997 17. mars 2000Sp Bondevik I (KrF, Sp, V) 123 (1959–) 75px 17. mars 2000 19. oktober 2001 Ap Stoltenberg I (Ap) 124 (1950–) 75px 19. oktober 2001 17. oktober 2005H Bondevik II (H, KrF, V) 125 (1960–) 75px 17. oktober 2005 20. oktober 2009SV Stoltenberg II (Ap, SV, Sp) 126 (1950–)(andre gang) 75px 20. oktober 2009 16. oktober 2013 Ap 127 (1969–) 75px 16. oktober 2013 24. januar 2020Frp  Solberg (H, Frp)Saker som angikk klimakvoter, ble 1. januar 2014 overført til Miljøverndepartementet. Miljøvernminister Tine Sundtoft (H) styrte disse sakene, og dermed en liten del av Finansdepartementet, også fra 16. oktober til 31. desember 2013.
(H, FrP, V, fra 17. januar 2018)(H, FrP, V, KrF fra 22. januar 2019)(H, KrF, V fra 24. januar 2020) 128 (1965–) alt=|75px 24. januar 2020 14. oktober 2021 H 129 (1978–) alt=|75px 14. oktober 2021 4. februar 2025 SpStøre (Ap, Sp)
(Ap fra 4. februar 2025) 130 (1959–)(andre gang) 75px 4. februar 2025  Ap

 Det okkuperte Norge 1940–45 

For krigsperioden 1940–45 viser tabellen de finansministrene som fungerte i den norske eksilregjeringen i London. Det var også en administrasjon i det okkuperte Norge.

Vidkun Quisling utropte umiddelbart etter den tyske innmarsjen 9. april 1940 seg selv til regjeringssjef og utnevnte en regjering. I denne var godseier Frederik Prytz (1878–1945) finansminister.Straffesak mot Vidkun Abraham Lauritz Jonssøn Quisling, stenografisk referat fra behandlingen i Eidsivating lagstols landssvikavdeling, Oslo 1946, side 76. Regjeringen kom aldri i funksjon, og 15. april ble et nyetablert administrasjonsråd oppnevnt av Høyesterett i samråd med den tyske minister i Oslo, Curt Bräuer (1889–1969). Rådet var ledet av fylkesmann Ingolf Elster Christensen (1872–1943), med Gunnar Jahn (1883–1971) som sjef for Finansdepartementet.Høyesteretts proklamasjon er gjengitt på side 162 f i Innstilling fra Undersøkelseskommisjonen av 1945, Aschehoug 1946.

24. april ble Josef Terboven utnevnt til «rikskommissær for de besatte norske områder». Han igangsatte reorganiseringen av statsarbeidet, og i en tale 25. september («Nyordningen i Norge») ble det oppnevnt konstituerte statsråder. Finansminister ble banksjef Erling Sandberg (1879–1956).Talen er gjengitt i Straffesak mot Vidkun Abraham Lauritz Jonssøn Quisling, stenografisk referat fra behandlingen i Eidsivating lagstols landssvikavdeling, Oslo 1946, side 514 ff.

1. februar 1942 ble så Quisling utnevnt til ministerpresident, og Vidkun Quislings andre regjering ble utpekt. I denne var igjen Frederik Prytz finansminister1. februar 1942, Blix forlag 1942. frem til sin død 19. februar 1945. Da overtok Per von Hirsch (1902–1987), som fungerte til okkupasjonens slutt. Utnevnelsen var imidlertid ikke permanent, han var ikke fullverdig regjeringsmedlem og deltok ikke på regjeringsmøtene.Oddvar Høidal: Quisling – en studie i landssvik, Universitetsforlaget 1988, side 536.

 Lengst og kortest tjenestetid 

Siden 26. juni 1884 har disse hatt lengst sammenlagt tjenestetidI tjenestetida er tiltredelsesdagen inkludert, men ikke fratredelsesdagen. som finansminister:

 3640 dager – Sigbjørn Johnsen
 2422 dager – Anton Omholt
 2417 dager – Trygve Bratteli
 2289 dager – Siv Jensen
 2183 dager – Per Kleppe
 1982 dager – Ole Myrvoll
 1792 dager – Per Berg Lund
 1654 dager – Rolf Presthus
 1605 dager – Abraham Berge
 1552 dager – Elias Sunde
 1464 dager – Kristin Halvorsen
 1459 dager – Per-Kristian Foss
 1444 dager – Olav Meisdalshagen
 1420 dager – Baard Madsen Haugland
 1285 dager – Paul Hartmann
 1256 dager – Gunnar Berge
 1244 dager – Gunnar Knudsen
 1208 dager – Trygve Slagsvold Vedum
 1141 dager – Birger KildalSkiftet mellom Fredrik Stang Lund og Birger Kildal er i kildene oppgitt til november 1895 uten spesifisert dato. Ved beregning av tjenestetid her er datoen stipulert til 14. november.
 1040 dager – Fredrik Ludvig Konow

Kortest tjenestetid har disse hatt:

 18 dager – Christopher Hornsrud
 28 dager – Dagfinn Vårvik
 31 dager – Fredrik Stang Lund
 36 dager – Peter Olrog Schjøtt
 66 dager – Francis Hagerup

Nøyaktig tjenestetid før 1884 er vanskelig å fastslå, ettersom det ofte mangler presise datoer for statsrådsskiftene. Imidlertid står Jonas Collett i en særstilling med nærmere femten år i sjefsstolen fra januar 1822 til desember 1836. Dette utgjør mer enn 5400 dager.

 Noter 
Kilden Debes oppgir at Francis Hagerups andre regjering gikk av 13. mars 1905. Dette er feil. Det framgår av Stortingets referat at dette skjedde 11. mars; se Stortingsforhandlinger. 1904/1905, volum 54, nr. 7a, side 1503.

 Kilder 
 Jan Debes: Det norske statsråd 1814–1949, Cammermeyers Bokhandel, Oslo, 1950
 Øyvind Østang: Det norske statsråd 1814–1945, Statsministerens kontor, Aase Grafiske A.S., Stavanger, mars 1996, ISBN 82-993840-0-1

 Litteratur 
 Einar Lie: Ambisjon og tradisjon. Finansdepartementet 1945–1965, 1995, ISBN 8200226220
 Einar Lie og Christian Venneslan: Over evne. Finansdepartementet 1965–1992, 2010, ISBN 9788253033563

Eksterne lenker
 Norges regjeringer siden 1814, oversikt på regjeringen.no; besøkt 16. februar 2014
 Finansdepartementet, oversikt over statsråder fra 1814 på regjeringen.no; besøkt 14. februar 2014


Finans
Kategori:Lister relatert til Norges økonomi