Christian Sinding

Christian August Sinding (født 11. januar 1856 på Kongsberg, død 3. desember 1941) var en norsk komponist. Han komponerte mange lyriske pianostykker og sanger, blant annet stykket Frühlingsrauschen (norsk: Vårbrus).

 Liv og virke 
Sinding ble født på Kongsberg. Han var bror av billedhuggeren Stephan Sinding, kunstmaleren Otto Sinding og billedhuggeren Johanna Sinding. Maleren Elisabeth Sinding var hans kusine. 

Sinding studerte først musikk i Oslo, før han flyttet til Tyskland og studerte under Salomon Jadassohn ved Landeskonservatorium der Musik zu Leipzig. Han bodde det meste av sitt liv i Tyskland, men fikk regelmessig økonomisk støtte fra Norge.

I 1920 og 1921 var han i USA for å undervise i komposisjon ved Eastman School of Music i Rochester i New York.

Sinding og konen Augustas første faste bopel var Statens æresbolig Grotten i Oslo, hvor de flyttet inn i 1924. Sinding var den første som fikk Grotten som æresbolig.

Hans mange lyriske pianostykker og sanger, fikk mange til å se på Sinding som Edvard Griegs etterfølger. Sinding huskes i dag best for ett av disse stykkene, Frühlingsrauschen (norsk: Vårbrus) fra 1896. Blant hans andre verker — som sjelden spilles i dag — er fire symfonier, tre fiolinkonserter, en pianokonsert, kammermusikk og en opera, Det hellige Bjerg fra 1914.

Han ble innmeldt i Nasjonal Samling (NS), Quislings nasjonalistiske fascistparti, etter den tyske invasjonen i Norge i 1940. Det hersker tvil rundt Sindings bevissthet om medlemskapet i NS under krigen, blant annet på grunn av hans høye alder og fysiske og psykiske tilstand. Blant annet ble medlemsskjemaet ikke utfylt av ham selv.

Sinding mottok flere utmerkelser. Han ble blant annet utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden i 1899 og mottok storkors av samme orden i 1938.

Den norske sangeren Per Vollestad tok i 2002 doktorgraden ved Norges musikkhøgskole på Sindings verker.

 Verker i utvalg med originaltittel 
miniatyr|Norske komponister ved Musikkfesten i Bergen, 1898: Fra venstre: Christian Cappelen, Catharinus Elling, Ole Olsen, Gerhard Rosenkrone Schjelderup, Iver Holter, Agathe Backer Grøndahl, Edvard Grieg, Christian Sinding, Johan Svendsen og Johan Halvorsen
 Scenisk musikk 
 Opera Der heilige Berg, op. 111 (1910–1912)

 Orkestermusikk 
 Symfonier 
 Symfoni nr. 1 i d-Moll, op. 21 (1894)
 Symfoni nr. 2 i D-Dur, op. 83 (1907)
 Symfoni nr. 3 i F-Dur, op. 121
 Symfoni nr. 4 "Vinter og vår", op. 129 (1936)

 Konserter 
 Konsert for klaver og orkester i D-Dur, op. 6
 Konsert for fiolin og orkester nr. 1 i A-Dur, op. 45
 Konsert for fiolin og orkester nr. 2 i D-Dur, op. 60
 Konsert for fiolin og orkester nr. 3 i a-Moll, op. 119
 Andre komposisjoner 
 Abendstimmung for fiolin og orkester, op. 120a
 Feststemning i Skorpen for orkester, op. 120b

 Kammermusikk 
 med klaver 
 Kvintett for klaver, 2 fioliner, bratsj og cello i e-Moll, op. 5 (1882–1884)
 Trio for klaver, fiolin og cello nr. 1 i D-Dur, op. 23 (1893)
 Trio for klaver, fiolin og cello nr. 2 i a-Moll, op. 64 (1902)
 Trio for klaver, fiolin og cello nr. 3 i C-Dur, op. 87 (1908)
 uten klaver 
 Kvartett for 2 fioliner, bratsj og cello i a-Moll, op. 70 (1904)

 Musikk for soloinstrument 
 Orgel 
 Hymnus, op. 124
 Klaver 
 Suite, op. 3
 Etude, op. 7
 Frühlingsrauschen, op. 32 nr. 3
 Melodies Mignonnes, op. 52
 Quatre Morceaux Caractéristiques op. 53
 4 Morceaux de Salon, op. 54
 10 Studien und Skizzen, op. 82
 Sonate i h-Moll, op. 91
 10 Jugendbilder''', op. 110
 Am Spinett, op. 122
 5 Compositions, op. 128a
 Fiolin 
 Suite i d-moll, op. 123 (1919)

 Sanger 
 Alte Weisen, op. 1
 Ranker og Roser, op. 4
 10 Digte af 'Sangenes Bog, op. 13
 Til Molde, til et dikt av Bjørnstjerne Bjørnson, op. 16, München 1884
 Galmandssange, op. 22
 Rytmeskvulp, op. 29
 Tonar, op. 37
 6 Lieder von Per Sivle : für eine Singstimme mit Pianoforte, Op.38  Leipzig 1897 
 Strengjeleik, op. 40
 14 Danske Viser og Sange, op. 50
 Nemt, Frouwe, Disen Kranz, op. 57 (på middelaldertysk)
 4 songar, op. 68
 5 songar, op. 69
 7 Gedichte, op. 77
 No dalar soli, op. 80/5
 3 Blomstersange, op. 95
 4 Balladen und Lieder, op. 107
 4 Balladen und Lieder, op. 109
 Barcarole, op. 128/4
 Farvel, op. 130/2

 Priser og hedersbevisninger (utvalg) 
 1905 – Medlem av det svenske Kungliga Musikaliska Akademien
 1905 – Kommandør av Vasaordenen
 1909 – Æresmedlem i Königliche Akademie der Künste i Berlin
 1910 – Tildelt komponistgasje fra den norske stat
 1916 – Kommandør av St. Olavs Orden
 1921 – Tildelt æreslønn fra Stortinget
 1921 – Tildelt Grotten som æresbolig
 1938 – Storkorset av St. Olavs Orden

 Referanser 

 Litteratur 
 Kortsen, Bjarne: Sindings vokalsonate «Efteraar»; notater fra en brevveksling mellom Sinding og Grieg, i: Norsk musikktidsskrift 1965:2', s. 81-83
 Ringen, Lars Erik: "Sinding ble lurt av nazistene". https://www.nrk.no/kultur/--sinding-ble-lurt-av-nazistene-1.541223 . (03.01.2006)
 Vollestad, Per: Jeg bærer min hatt som jeg vil! Christian Sinding – en komponist og hans sanger Avhandling for doktorgraden ved Norges musikkhøgskole. Utgitt som NMH 2002:5. (2002)
 Vollestad, Per: Christian Sinding 1856-1941'', Solum forlag (2005)

 Eksterne lenker 



  Om Christian Sinding i Store norske leksikon
  Om Christian Sinding på sangeren Per Vollestads hjemmeside
  Eastman School of Music

Kategori:Norske komponister
Kategori:Storkors av St. Olavs Orden
Kategori:Vasaordenen
Kategori:Personer fra Kongsberg kommune