Debian

Debian (IPA: /ˈdɛbiən/, et teleskopord som er dannet av navnene Debra Lynn og Ian Murdock) er en fellesbetegnelse på en rekke frie og åpne Unix-liknende operativsystemer. Betegnelsen omfatter Debian GNU/Linux (en Linuxdistribusjon som er basert på Linuxkjernen), Debian GNU/kFreeBSD (basert på FreeBSD), Debian GNU/NetBSD (basert på NetBSD) og Debian GNU/Hurd som er basert på mikrokjernen GNU Mach/GNU Hurd. I tillegg er Linuxdistribusjonen blitt portert til en rekke datamaskinarkitekturer, nåværende så vel som tidligere. Operativsystemene benytter GNU-brukerprogrammer og er utviklet ved hjelp av GNU C Compiler og GNU C Library. 

Debian er et amerikansk prosjekt, og første betautgave (Debian 0.01) ble lansert den 16. august 1993. Prosjektet ble opprinnelig startet av den tyskfødte programvareutvikleren Ian Murdock (1973–2015), som på det daværende tidspunkt var student ved Land-grant-universitetet Purdue University i delstaten Indiana. Selve navnet Debian er et teleskopord, som ble dannet som en kombinasjon av opphavsmannens fornavn og fornavnet til Debra Lynn, som på det daværende tidspunkt var hans kjæreste. Debian 1.1 «Buzz» var første offisielle versjon, og ble lansert den 17. juni 1996.

Debian er stort sett lisensiert under GNU General Public License (GPL) versjonene 2 og 3. Deler av programvaren er også lisensiert under BSD-lisensen og andre frie programvarelisenser som følger veiledningene i Debian Free Software Guidelines (DFSG). Debian blir utviklet av Debian Project – et brukernettverk av frivillige over hele verden.

Prosjektet utvikles over internett under ledelse av Debians prosjektleder. Siden april 2017 er dette den britiske freelanceren Chris Lamb. Debian blir utviklet med basis i tre grunnleggende dokumenter: Debian Social Contract (som inneholder en moralsk agenda), Debian Constitution (som beskriver prosjektets organisatoriske struktur) og Debian Free Software Guidelines (lisensveiledninger). Nye distribusjoner blir oppdatert kontinuerlig, og den neste kandidat blir lansert etter en tidsbasert kodefrysing. Den stabile utviklingsgreinen av Debian GNU/Linux for personlige datamaskiner og nettverkstjenere, har blitt brukt som basis for en familie av andre Linuxdistribusjoner, deriblant Ubuntu, Linux Mint, elementary OS, Zorin OS og Linux Deepin.

Debian GNU/Linux er en av de eldre Linuxdistribusjonene, og det ble tidlig avgjort at Debian skulle utvikles fritt og åpent i tråd med ånden i GNU-prosjektet. Denne beslutningen tiltrakk seg oppmerksomhet og støtte fra Free Software Foundation, som sponset prosjektet fra november 1994 til november 1995.  Etter at deres økonomiske støtte opphørte, ble den ideelle organisasjonen Software in the Public Interest dannet den 16. juni 1997 av Debian Project.

 Utgaver 

Debian finnes til en hver tid i tre forskjellige utgaver, «stable», «testing» og «unstable». «stable»-utgaven er den som anbefales for sluttbrukere, «testing» er utgaven som kommer til å bli neste stabile versjon, «unstable» er hvor utviklingen foregår. Hver utgave har i tillegg et kodenavn som er hentet fra figurer i filmen Toy Story.
Pr. oktober 2024 er den siste «stable»-utgaven (versjon 12.0) kalt «bookworm», og «testing»-versjonen (versjon 13.0) kalt «trixie». Navnet «sid» blir aldri tildelt en utgivelse, men representerer alltid «unstable»-utgaven hvor utviklingen foregår.

Grunnet en uoffisiell utgivelse merket «1.0» ble den første offisielle utgivelsen kalt «1.1».

 Farge Mening Rød Gammel utgave; ikke støttet lenger Gul Gammel utgave; fortsatt støttet Grønn Gjeldende utgave Blå Fremtidig utgave
VersjonKodenavnLansertPorteringerProgramvarepakkerLinuxkjerneStøttet inntilLangtidsstøtteReferanser1.1«Buzz»17. juni 199614742.0IkketilgjengeligIkketilgjengeligBruce Perens: Debian Linux Distribution Release 1.1 Now Available, 17. juni 19961.2«Rex»12. desember 19961848IkketilgjengeligBruce Perens: Debian 1.2 Released, 12. desember 19961.3«Bo»2. juni 199719742.0.33Debian 1.3 Released , debian.org, 2. juni 19972.0«Hamm»28. juli 19982≈ 1 5002.0.34Debian GNU/Linux 2.0 'Hamm' Released , debian.org, 24. juli 19982.1«Slink»9. mars 19994≈ 2 2502.0.3430. oktober 2000Release of Debian 2.1 , debian.org, 9. mars 19992.2«Potato»15. august 20006≈ 3 9002.0.3830. juni 2003Debian GNU/Linux 2.2, the "Joel 'Espy' Klecker" release, is officially released , debian.org, 15. august 20003.0«Woody»19. juli 200211≈ 8 5002.2.2030. juni 2006Debian GNU/Linux 3.0 released , debian.org, 19. juli 20023.1«Sarge»6. juni 200511≈ 15 4002.4.2731. mars 2008Debian GNU/Linux 3.1 released , debian.org, 6. juni 20054.0«Etch»8. april 200711≈ 18 0002.6.1815. februar 2010Debian GNU/Linux 4.0 released , debian.org, 8. april 20075.0«Lenny»14. februar 200912≈ 23 0002.6.266. februar 2012Debian “lenny” Release Information, 14. februar 20096.0«Squeeze»6. februar 201111≈ 29 0002.6.3219. juli 201429. februar 2016Debian 6.0 “Squeeze” released , debian.org, 6. februar 20117.0«Wheezy»4. mai 201313≈ 36 0003.226. april 201631. mai 2018Jim Lynch: Debian 7.0 Wheezy , Desktop Linux Reviews, 6. mai 20138.0«Jessie»15. april 201510≈ 43 0003.16.717. juni 201830. juni 2020Debian 8 “Jessie” released , debian.org, 25. april 20159.0«Stretch»17. juni 201710≈ 52 0004.96. juli 202030. juni 2022 10.0 «Buster» 6. juli 2019 10 ≈59 0004.1918. juli 202230. juni 2024  Debian 10 "buster" released, debian.org, 11. august 2022 11.0 «Bullseye» 14. august 2021 9 59 551 5.10 14. august 2024 31. august 2026  Updated Debian 11: 11 released , debian.org, 11. august 2022 11.11 «Bullseye» 31. august 2024 9 59 551 5.10  12.0 «Bookworm»10. juni 2024964,4196.1Juni 2026Juni 2028 12.9 «Bookworm»11. januar 2025964,4196.1 DebianBookworm, debian.org, 11. august 2022 13.0 «Trixie» 9. august 20256.12   14.0 «Forky» 2027 

 Pakkesystemet 
Pakkesystemet til debian heter dpkg. .deb filer blir tatt hånd om av Debians pakkeverktøy dpkg og apt (advanced package tool). Pakker hentes av apt fra et av Debians speil og installeres av dpkg.

 Sosial kontrakt med fri-programvarefellesskapet 
 Debian vil forbli 100 prosent fri programvare
 Debian vil gi noe tilbake til fri programvare-fellesskapet
 Debian vil ikke skjule problemer
 Debian priorieterer sine brukere og fri programvare høyest
 Verk som ikke lever opp til DFSG ("Debian Free Software Guidelines"), støttes ikke av Debian, men er tilgjengelig via contrib og non-free.Sosial kontrakt

 Debians retningslinjer for fri programvare (DFSG) 
 Programmet skal kunne gis videre uten restriksjoner.
 Programmet skal inkludere kildekode og tillate at både kildekode og kompilert program kan distribueres videre.
 Lisensen skal tillate endringer og verk basert på programmet, og at disse distribueres under de samme betingelsene som det originale programmet.
 Lisensen må kun begrense distribusjon av kildekoden i endret form, hvis lisensen tillater distribusjon av "patch-filer" sammen med kildekoden. Lisensen skal uttryksvis tillate distribusjon av programmer basert på endret kildekode. Lisensen kan kreve at baserte verk har et endret navn eller versjonsnummer. (Dette er et kompromiss. Debian-gruppen oppfordrer alle forfattere til å ikke begrense endring av noen filer, hverken i  kildekode- eller kompilert form).
 Lisensen må ikke diskriminere noen personer eller grupper.
 Lisensen må ikke forhindre noen i å bruke programmet innenfor et spesifikt bruksområde. Den må for eksempel ikke forhindre at programmet brukes kommersielt eller i forbindelse med genetisk forskning.
 Rettighetene knyttet til programmet skal gjelde alle som programmet er videresendt til, uten å kreve ytterligere lisensiering.
 Hvis programmet tas fra Debian og anvendes eller distribueres uten Debian, men ellers innenfor lisensbetingelsene, skal alle parter som programmet er videredistribuert til ha de samme rettighetene som lisensen gir i forbindelse med Debian.
 Lisensen må ikke legge restriksjoner på annen programvare som distribueres sammen med den lisensierte programvaren.
 Eksempler på lisenser: GPL-, BSD-, og Artistic-lisensene er eksempler på lisenser som Debian anser som frie.
Retningslinjer fri programvare

 Distribusjoner basert på Debian 
Debian danner grunnlaget for flere andre Linux-distribusjoner. Noen av de mer kjente er listet under.

 Knoppix – LiveCD-distribusjon, kan kjøres rett fra CD-ROM uten behov for installering.
 MEPIS
 Linspire
 Linux Mint - LMDE ("Linux Mint Debian Edition" eller Debianversjonen av Linux Mint)
 Lycoris
 MX Linux
 Pop! OS
 Progeny
 Proxmox
 Q4OS
 Skolelinux – Norsk distribusjon laget med tanke på bruk i skolen.
 Ubuntu – Med GNOME som standard skrivebordsmiljø.
 Kubuntu – En versjon av Ubuntu med KDE som standard skrivebordsmiljø.
 Linux Mint
 Xubuntu – En versjon av Ubuntu med Xfce som standard skrivebordsmiljø.
 Edubuntu – En versjon av Ubuntu som er tilpasset bruk i skolen.
 Xandros
 Raspbian

 Noter 

 Referanser 

 Eksterne lenker 


  – Dansk guide.
  – Et forum om og for Debian.
  – Nyheter med henhold til Debian.
  – Ukentlig nyheter om Debian.
  – En hjelpeside om og for Debian.
  – Bloggene til flere av utviklerne av Debian.



Kategori:Debian
Kategori:Fri kryssplattform programvare
Kategori:Linuxdistribusjoner lansert i 1993