Antocyanin

Antocyaniner (fra gresk ἄνθος, anthos, «blomst» + κυάνεος, kyanos, «mørk blå»)«antocyan»; «cyan», NAOB er en stor gruppe fargestoffer som lages i planter. De tilhører gruppen flavonoider og består av en del flavonon (en anthocyanidin) og en del karbohydrat. 

 Farge 
Anthocyaniner opptrer i mange rød-blå nyanser (rød, lilla, blå, svart) og finnes vidt utbredt i planteriket som vannopløselige pigmenter. Fargestoffenes nyanser er avhengig av surhetsgraden (pH) i plantevevet. Davies, Kevin M. (2004): Plant pigments and their manipulation, Blackwell, ISBN 978-1-4051-1737-1; s. 6 

 Forekomst 
Matplanter rike på antocyaniner som blåbær, bringebær, svart ris og svart soyabønner, blant mange andre som er røde, blå, lilla eller svarte. Noen av fargene på høstløv er avledet fra antocyaniner.Archetti, Marco; Döring, Thomas F.; Hagen, Snorre B.; et al. (2011): «Unravelling the evolution of autumn colours: an interdisciplinary approach», Trends in Ecology & Evolution. 24 (3), s. 166–173. doi:10.1016/j.tree.2008.10.006. PMID 19178979.

 Antocyaniner i planter 
Antocyaniner finnes i vevet til nesten alle karplanter, men finnes imidlertid ikke i nellikordenen, hvor de erstattes av betalainer (en gruppe av røde og gule indolerivater som forekommer som vekstpigment). Antocyaniner og betalainer har aldri blitt funnet i samme plante.Stafford, Helen A. (1994): «Anthocyanins and betalains: evolution of the mutually exclusive pathways», Plant Science. 101 (2), s. 91–98. doi:10.1016/0168-9452(94)90244-5.

Antocyaniner gir farge til blomstene til mange planter, for eksempel mange Meconopsis-arter og kultivarer.«Colour range within genus», Meconopsis Group. Arkivert fra originalen 4. mai 2020. Antocyaniner er også funnet i mange tulipaner, som Tulipa gesneriana, Tulipa fosteriana og Tulipa eichleri.Marissen, N.; van Doorn, W.; van Meeteren, U. (2005): Proceedings of the Eighth International Symposium on Postharvest Physiology of Ornamental Plants, International Society for Horticultural Science, s. 248.

+Anthocyanin i planterPlanteTotal mengde anthocyanin i 100 g (mg)PlanteTotal mengde anthocyanin i 100 g (mg)Eple (Fuji, Gala, Red
delicious)1,8; 3,2; 17Riaz, M.; Zia-Uh-Haq, M.; Saad, B. (2016): «Occurrence of Anthocyanins in Plants». Anthocyanins and Human Health: Biomolecular and therapeutic aspects, s. 35-46.Stikkelsbær6,43Bjørnebær353Surbær2147, 1480Wu, X.; Gu, L.; Prior, R.L. et al. (2004): «Characterization of anthocyanins and proanthocyanidins in some cultivars of Ribes, Aronia, and Sambucus and their antioxidant capacity». Journal of Agricultural and Food Chemistry. 52 (26): 7846–56. doi:10.1021/jf0486850. PMID 15612766.Svarthyll1993Fersken4,7Tranebær133Blåbær (vill)705, 558Hosseinian, F.S.; Beta, T. (2007): «Saskatoon and wild blueberries have higher anthocyanin contents than other Manitoba berries», Journal of Agricultural and Food Chemistry. 55 (26): 10832–8. doi:10.1021/jf072529m. PMID 18052240.Aubergine35,1Blåbær (dyrket)529Blomme12,5Rødkål113Rødløk38,8Pistacie2,1Acaipalme410Moura, A.; Silva, V.; Oldoni, T. et al. (2018) «Optimization of phenolic compounds extraction with antioxidant activity from açaí, blueberry and goji berry using response surface methodology». Emirates Journal of Food and Agriculture. 30 (3): 180–189. doi:10.9755/ejfa.2018.v30.i3.1639.Sort krekling4,180Ogawa K, Sakakibara H, Iwata R et al. (2008): «Anthocyanin Composition and Antioxidant Activity of the Crowberry (Empetrum nigrum) and Other Berries», Journal of Agricultural and Food Chemistry. 56 (12): 4457–62. doi:10.1021/jf800406v. PMID 18522397.Sorte bringebær589Wada, L.; Ou, B. (2002): «Antioxidant activity and phenolic content of Oregon caneberries», Journal of Agricultural and Food Chemistry. 50 (12): 3495–500. doi:10.1021/jf011405l. PMID 12033817.Sorte ris60Hiemori, M.; Koh, E.; Mitchell, A. (2009): «Influence of Cooking on Anthocyanins in Black Rice (Oryza sativa L. japonica var. SBR)», Journal of Agricultural and Food Chemistry. 57 (5): 1908–14. doi:10.1021/jf803153z. PMID 19256557.Kirsebær122Wu, X.; Beecher, G.R.; Holden, J.M. et al. (2006) «Concentrations of anthocyanins in common foods in the United States and estimation of normal consumption», Journal of Agricultural and Food Chemistry. 54 (11): 4069–75. doi:10.1021/jf060300l. PMID 16719536.Sorte bønner213Takeoka, G.; Dao, L.; Full, G. et al. (1997): «Characterization of Black Bean (Phaseolus vulgaris L.) Anthocyanins». Journal of Agricultural and Food Chemistry. 45 (9): 3395–3400. doi:10.1021/jf970264d.

 Bruk 
Antocyaniner forekommer naturlig i mange matvarer og brukes også som fargestofftilsetning (E163) til en rekke matvarer, deriblant leskedrikker og yoghurt. Selv om det er godkjent som fargestoff for mat og drikke i EU, er antocyaniner ikke godkjent som tilsetningsstoff ettersom de ikke har blitt bekreftet som trygge når de brukes som mat- eller kosttilskuddsingredienser."Scientific opinion on the re-evaluation of anthocyanins (E 163) as a food additive, EFSA Journal. 11 (4). [Den europeiske myndighet for næringsmiddeltrygghet European Food Safety Authority]: 3145. April 2013. doi:10.2903/j.efsa.2013.3145. Det er ingen avgjørende bevis for at antocyaniner har noen effekt på menneskelig biologi eller sykdommer.EFSA Panel on Dietetic Products, Nutrition and Allergies (2010): «Scientific Opinion on the substantiation of health claims related to various food(s)/food constituent(s) and protection of cells from premature aging, antioxidant activity, antioxidant content and antioxidant properties, and protection of DNA, proteins and lipids from oxidative damage pursuant to Article 13(1) of Regulation (EC) No 1924/20061», EFSA Journal. 8 (2): 1489. doi:10.2903/j.efsa.2010.1752. Flavonoids, Micronutrient Information Center. Corvallis, Oregon: Linus Pauling Institute, Oregon State University. 2016.

Antocyaniner er sterke antioksidanter og det er studier som tyder på at de kan dempe oksidativt stress i menneskekroppen. Inntak av for eksempel bær rike på antocyaniner anses derfor å kunne dempe oksidativt stress som igjen er knyttet til reduksjon av kronisk betennelse. Karlsen, Anette; Retterstøl, Lars et a. (august 2007): «Anthocyanins inhibit nuclear factor-kappaB activation in monocytes and reduce plasma concentrations of pro-inflammatory mediators in healthy adults», The Journal of Nutrition 137(8): 1951-4. doi: 10.1093/jn/137.8.1951. Store epidemiologiske studier som dokumenterer kostvaner over lengre tid knyttet til helse og sykdom har satt inntak av antocyaniner i sammenheng med flere positive helseeffekter. Imidlertid har slike studier begrensninger ved ikke å kunne bevise en årsakssammenheng. Cassidy, Aedín; Mukamal, Kenneth J. (januar 2013): «High anthocyanin intake is associated with a reduced risk of myocardial infarction in young and middle-aged women», Circulation, 127(2), s. 188-196. doi:10.1161/CIRCULATIONAHA.112.122408. 

Opptaket av antocyanidiner (aglykoner uten karbohydrat) i tarmen er dårlig, de nedbrytes raskt og skilles deretter ut.«Flavonoids», Oregon State University De antioksidative effektene av antocyaniner på mennesker og dyr har vært gjenstand for en rekke studier og i den senere tid er også dose-responsstudier inkludert. Xu, Zhongliang; Xie, Jiewen (februar 2021): «Anthocyanin supplementation at different doses improves cholesterol efflux capacity in subjects with dyslipidemia-a randomized controlled trial», European Journal of Clinical Nutrition, 75(2), s. 345-354. doi:10.1038/s41430-020-0609-4. Biologisk aktive metabolitter kan delvis forklare noen av effektene.

 Oppbygning 
Antocyaniner tilhører en gruppe kjemiske forbindelser kalt flavonoider. Disse lages fenylpropanoiders fiberkjede. De kan forekomme i alle vev av høyere planter, herunder blader, stengler, røtter, blomster og frukt. Antocyaniner er avledet fra antocyanidiner ved å tilsette sukker.Andersen, Øyvind M. (17. oktober 2001): «Anthocyanins», Encyclopedia of Life Sciences. John Wiley & Sons. doi:10.1038/npg.els.0001909. ISBN 978-0470016176. De er luktfrie og moderat snerpende.

 Noen antocyanidiner 
Cyanidin
Delphinidin
Malvidin
Pelargonidin
Peonidin
Petunidin

 Historikk 
I 1835 kalte den tyske farmasøyten Ludwig Clamor Marquart den kjemisk forbindelsen som gir blomster en blå farge, Anthokyan, i sin avhandling Die Farben der Blüthen.

 Referanser 

 Litteratur 



 Eksterne lenker 

 Anthocyanins FAQ, MadSci Network


Kategori:Bioindikatorer