Mallorca

Mallorca (fra latin insula maior «stor øy») er en av øyene i øygruppen Balearene som ligger i Middelhavet like utenfor kysten av Spania. Hovedstaden på øya er Palma, som også er hovedstad i regionen Balearene. Øya ligger rundt 170 km fra Barcelona på fastlandet. Den har en befolkning på  (2016).Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero, Instituto Nacional de Estadística. Lest 15. april 2017.

Mallorca er et velkjent turistmål. Øyas økonomi har i de senere år vært basert på turisme fra Europa begynte tidlig på 1950-tallet.

 Historie 
 Talayotkulturen 
Mallorca har vært bosatt siden oldtiden. Begravelseskamre og spor etter bosetninger fra den paleolittiske perioden (6000–4000 f.Kr.) har blitt avdekket. Ca 1300 år f.Kr. ble Mallorca bosatt av et folkeslag som var opphav til talayotkulturen.

 Romertiden 
Øya ble okkupert av romerne i 123 f.Kr. under Quintus Caecilius Metellus Balearicus og fikk en oppblomstring under romersk styre hvor byer som Pollentia (Alcúdia), og Palmaria (Palma) ble grunnlagt. Den lokale økonomien var hovedsakelig basert på kultivering av olivenolje, vinproduksjon og saltutvinning. Romerne gav øya det offisielle navnet Insula Baliar Maior. De best bevarte levningene fra den tiden finnes i Pollentia. Soldater fra Mallorca var velsett i den romerske militæret for sin dyktighet med slynge.

I år 426 e.Kr. herjet vandalene øya og la den inn under sitt kongedømme i år 465. I 534 ble Mallorca erobret av Østromerriket og administrert som en del av provinsen Sardinia. Under det østromerske styret blomstret kristendommen og tallrike kirker ble bygd, men fra 707 ble øya en rekke ganger angrepet av muslimske herjingsmenn fra Nord-Afrika.

 Underlagt Córdoba-kalifatet
I 902 ble Mallorca erobret av den muslimske staten Córdoba-kalifatet i Sør-Spania. Det sikret øya fred for nordafrikanske banditter og førte til en ny vekst for øya. Maurere forbedret jordbruket med overrislingsanlegg og utviklet den lokale industrien. Medina Mayurka (Palma) ble hovedstad og kulturelt sentrum. De arabiske badene i Palma ble bygd i denne tiden.

 Etter Córdoba-kalifatet 
Etter at kalifatet gikk i oppløsning fra 1015 kom en ny og mer skiftende periode. Mallorca kom under styret til taifa av Denia, og i årene 1087–1114 var øya selv et uavhengig taifa. 

I 1114 ble øya invadert av soldater fra Pisa i Italia og Catalonia på hærtokt. Palma ble beleiret i åtte måneder, og etter at byen hadde falt trakk de invaderende styrkene seg tilbake og ble erstattet av berbere fra Almoravidene i Nord-Afrika som styrte fram til 1203. Berberne ble erstattet av det muslimske Almohader-dynastiet til 1229.

 Spanske Aragón 
I den påfølgende forvirringen og uroen gjennomførte kong Jakob I av Aragón en invasjon med 15 000 mann og 1 500 hester, og la øya inn under Aragón etter tre måneders hærtokt. Den 31. desember 1229 marsjerte han med sine tropper inn i hovedstaden Palma.

Etter at kong Jakob I døde i 1276 og hans kongedømme ble delt mellom hans sønner, ble Jakob II konge av det nye kongedømmet Mallorca. Mange betydningsfulle byggverk ble til på denne tiden, blant andre Le Seu-katedralen der de tre mallorcanske kongene ligger begravet. Det tok nesten 400 år å bygge katedralen ferdig. I 1344 invaderte kong Peter IV av Aragón øya og la den på nytt inn under kronen. Fra 1479 kom kongedømmet Aragón inn i en dynastisk union med Castilla, og Mallorca ble en del av det forente Spania under de katolske regentene Ferdinand II av Aragón og Isabella I av Castilla.

Den spanske arvefølgekrigen (1701–1714) førte til at den dynastiske unionen ble erstattet med et forent spansk monarki. I 1716 gjorde forordningen Nueva Planta-dekretene til at Mallorca ble en del av den spanske provinsen Baleares, som tilsvarer bortimot dagen provins Illes Balears og ble et selvstyrt samfunn.

 Moderne turisme 
Siden 1950-tallet har masseturismen endret fysiognomi av både byen Palma og resten av øya, og omgjort den til et senter av attraksjoner for å tiltrekke seg utenlandske turister, spesielt fra Norden og Tyskland. Med turismen kom det også store mengder arbeidere fra fastlandet Spania og dette førte til en stor endring i øyas lokale tradisjoner, urbanisering og næringsliv.

Turismen fikk Palma til å vokse betydelig med følger for immigrasjon. I 1960 besøkte 500 000 turister Mallorca. I 1997 var dette vokst til 6 739 700. I 2001 passerte mer enn 19 200 000 mennesker gjennom Son Sant Joan lufthavn ved Palma, og i tillegg kom ytterligere 1,5 millioner sjøvegen.

De siste årenes utvikling av byfornyelser, de såkalte Pla Mirall (Speilplanen) har tiltrukket seg viktige grupper fremmedarbeidere fra utenfor Europa, spesielt Afrika og Sør-Amerika. Den 14. november 2005 rapporterte den lokale dagsavisen Diario de Mallorca påstander om at amerikanske CIA benyttet flyplassen for sitt kontroversielle «ekstraordinære utleveringsprogram» («extraordinary rendition program»).

 Klima 

 Administrasjon 
Øya er delt inn i kommunene: 


 Alaró
 Alcudia
 Algaida
 Andrach
 Ariañy
 Artá
 Bañalbufar
 Binisalem
 Búger
 Buñola
 Calviá
 Campanet
 Campos
 Capdepera
 Consell
 Costich
 Deyá
 Escorca
 Esporlas
 Estellenchs Felanich
 Fornaluch
 Inca
 Lloret de Vista Alegre
 Lloseta
 Llubí
 Lluchmayor
 Manacor
 Mancor del Valle
 María de la Salud
 Marrachí
 Montuiri
 Muro
 Palma de Mallorca
 Petra
 Pollensa Porreras
 La Puebla
 Puigpuñent
 Las Salinas
 San Juan
 San Lorenzo del Cardezar
 Sancellas
 Santa Eugenia
 Santa Margarita
 Santa María del Camino
 Santañí
 Selva
 Sinéu
 Sóller
 Son Servera
 Valldemosa
 Villafranca de Bonany

 Referanser 

 Litteratur 
 Løvland, Anita & Løvland, Birger (2008): Turguide til Mallorca. Menorca, Ibiza, Formentera. ISBN 9788279810438
 Rosén, Göte (1990): Vägen till Palma. Malmø. ISBN 91-7266-113-5

 Eksterne lenker 


 Billedgalleri om Mallorca
 Kart over Mallorca
 Turistinformasjon

Kategori:Øyer i Balearene
Kategori:Øyer i Spania