Johan Halvorsen

Johan August Halvorsen (1864–1935) var en norsk komponist, dirigent og musiker. Han er særlig kjent for sitt virke som teaterkomponist.


 Liv og virke 
 Oppvekst 
Johan Halvorsen var sønn av Bernt Halvor Halvorsen (1816–68) og Johanne (Hanna) Hansdatter (1821–80). Faren var politibetjent i Drammen, men døde da Johan bare var fire år gammel. Efter å ha spilt både fiolin, fløyte, kornett og andre instrumenter i Drammen i ni år, reiste Johan som 15-åring til Kristiania for å ta fiolinundervisning hos Gudbrand Bøhn (1839–1906). Samtidig fikk han spillejobber på Folketheatret. Etter at moren til Johan døde i 1880 innrullerte den italienskfødte dirigent Paolo Sperati (1821–84) ham endog i Forsvarets Stabsmusikkorps.Johan Halvorsen i Store norske leksikon

 Studier utenlands 
I 1884 reiste Johan til Stockholm for å studere ved Kungliga Musikaliska Akademien. Etter noen korte måneder høsten 1885 som konsertmester ved Musikselskabet Harmoniens orkester i Bergen, fortsatte han sine studier ved Hochschule für Musik und Theater Leipzig 1886–88 under den russiske fiolinvirtuos Adolph Brodsky (1851–1929). Der møtte han også de norske komponistene Edvard Grieg (1843–1907) som var på turné og Christian Sinding (1856–1941), som hadde bodd der i en årrekke.

Fra 1888 var han fiolinist og fiolinlærer i Aberdeen, og så lærer ved Helsingfors Musikinstitut i 1889–92. I Helsingfors skrev han også noen komposisjoner. Han studerte senere ved Konservatoriet i St. Petersburg med den ungarske fiolinlærer Leopold Auer (1845–1930), ved konservatoriet i Liège hos belgieren César Thomson (1857–1931), og hos den tyske komponisten Albert Becker (1834–99) ved Akademie der Künste i Berlin.

 Fast jobb 
I 1893 dro Johan til Bergen som nytilsatt teaterdirigent og dirigent for Harmoniens orkester. Da det nye Nationaltheatret åpnet i Kristiania i 1899, ble han dets første kapellmester. Lønnskonflikter og andre problemer gjorde at orkesteret lå delvis nede under den første verdenskrig. I 1919–20 ble Johan en av tre dirigenter tilsatt ved det nystartede Filharmonisk Selskaps Orkester. Halvorsen mente lønna var for dårlig her også og gikk tilbake til Nationaltheatret og var der frem til han pensjonerte seg i 1929.

 Musikken 
På initiativ fra Edvard Grieg nedtegnet Halvorsen en rekke slåtter i 1901 etter spelemannen Knut Dale fra Telemark. Grieg bearbeidet siden slåttene for piano i sitt berømte opus 72. Halvorsen fremhevet gjerne Edvard Grieg og Johan Svendsen som sine største musikalske forbilder. I sin instrumentering er han tydelig influert av sistnevnte. Hans best kjente komposisjoner er Bojarenes inntogsmarsj, Bergensiana og Reisen til Julestjernen. Hans arrangement av Georg Friedrich Händels Passacaglia for fiolin og bratsj er hyppig fremført over hele verden.

 Priser og premier 
 Ridder av Finlands hvite roses orden
 1924 – medlem av Kungliga Musikaliska Akademien
 1927 – kommandør av Dannebrogordenen
 1927 – kommandør av St. Olavs Orden

 Familie 
Han giftet seg i 1894 med Anna («Annie») Grieg (1873–1957) av Grieg (slekt), niese av Edvard Grieg. Deres sønn Stein Grieg Halvorsen (1909–2013) ble også skuespiller og i sitt andre ekteskap med skuespiller Vibeke Falk (1938–), far til komiker og musiker Stein Johan Grieg Halvorsen (1975–). Som mange norske dirigenter og komponister var Halvorsen frimurer.

 Verker/komposisjoner ordnet etter sjanger 
(alle verknummer etter Øyvin Dybsands oversikt i doktoravhandling om Halvorsen)

 Hardingfele solo 
 17 norske slåtter, originalopptegnelser etter Knut Dale (1901)
 Verk 62, 2 springdanser i Fossegrimen (1904–05)
 Verk 110, Fyrespel

 To ﬁoliner 
 Verk 19, Konsertcaprice over norske melodier

 Fiolin og bratsj 
 Verk 16, Passacaglia, fritt etter Händel (1893–94) [op. 20 nr 2]
 Verk 36, Sarabande con Variazioni, fritt etter Händel (1898)
 Verk 98, Air con Variazioni, etter Suite ancienne (tapt)

 Strykekvartett 
 Verk 12, Strykekvartett i e (1891; 1., 2. og 4. sats tapt, 3. sats rekonstruert av Birgitte Stærnes 2011)

 Fiolin og piano 
 Verk 5, Suite i g (1890)
 Verk 7, 6 Stimmungsbilder (1890-91)
 Verk 9, Capriccio, Allegro de Concert (1891/1896)
 Verk 10, Humoresque (1891, tapt)
 Verk 13, Huldrelok (1891)
 Verk 13, Furioso (1891, tapt)
 Verk 24, Norske Viser og Dandse nr. 1–18 (1895)
 Verk 28, Norske Viser og Dandse nr. 19–30 (1896)
 Verk 29, Norske Danser nr. 1 og 2 (1896)
 Verk 30, Air norvégien (1896) [op. 7]
 Verk 31, Élégie (1897)
 Verk 31, Crépuscule (1897)
 Verk 33, Danse Visionaire – Måneskinsmøyane (1898)
 Verk 35, Mosaique, Suite de morceaux caracteristique (5 satser, deriblant Veslemøys sang, 1898)
 Verk 39, Andante religioso (arr. for ﬁolin med piano eller orgel, 1899)
 Verk 47, Norwegische Weise – Lied des alten Fischers (fra Tordenskjold, 1901/1913) [op. 31]
 Verk 80, Kleine Tanz-Suite (Leicht spielbar, 1904-07) [op. 22]
 Verk 91, Intermezzi, 4 smaa Foredragsstykker (1910) [op. 23]
 Verk 102, Bryllupsmarsch, Intermezzo og In memoriam (1912) [op. 32]
 Verk 170, Norske Danser nr. 3–6 (1929-30, pianoversjonen tapt)

 To ﬁoliner og piano 
 Verk 90, Miniaturen, 5 duetter (1909) [op. 29]

 Strykeorkester 
 Verk 8, Rabnabryllup uti Kraakjalund (var. over Norsk folkevise, 1891)
 Verk 62, Fanitullen fra Fossegrimen (med hardingfele, 1904-05)
 Verk 87, Du gamla, du friska, du fjellhøga Nord, variasjoner
 Verk 90, Nattlig tog og Elegie (arr. etter Miniaturen, 1909)

 Symfoniorkester 
 Verk 1, Hallingdal Bataljons Marsch (1880, orkesterversjonen tapt)
 Verk 9, Capriccio (1891, orkesterversjonen tapt)
 Verk 12, Andante/Melodi (1891/1899, arr. av 3. sats fra Strykekvartett)
 Verk 15, Bojarernes Indtogsmarsch (1893)
 Verk 18, 2 orkesterstykker (1894, tapt)
 Verk 25, Vasantasena-suite (1896)
 Verk 27, Norsk Nationalmarsch (1896, tapt)
 Verk 33, Danse Visionaire – Måneskinnsmøyane (1898)
 Verk 34, Festmarsch (1898)
 Verk 37, Scene i Skoven og Festmarsch fra Tornerose (1899, tapt)
 Verk 40, Norsk Festouverture for orkester (1899) [op. 16]
 Verk 43, Gurre-suite (Dramatisk suite nr. 2, 1900) [op. 17]
 Verk 47, Tordenskjold-suite (Dramatisk suite nr. 1, 1901) [op. 18]
 Verk 51, Niels Henrik Abel, Innledningsmusikk (1902, tapt)
 Verk 52, Kongen-suite (Dramatisk suite nr. 3, 1902) [op. 19]
 Verk 57, Dansescene fra Dronning Tamara (1903–04)
 Verk 62, Fossegrimen-suite (Dramatisk suite nr. 4, 1904-05) [op. 21]
 Verk 69, Hilsen til Norges Kongepar (1905)
 Verk 83, Hyldningsintrade (1907)
 Verk 94, Norway’s greeting to Theodore Roosevelt (1910) [op. 31]
 Verk 95, Bjørnstjerne Bjørnson In Memoriam (1910) [op. 30]
 Verk 98, Suite ancienne (1911) [op. 31]
 Verk 100, Johan Svendsen In Memoriam (1911, tapt)
 Verk 105, Serenade fra As you like it (1912) [op. 33]
 Verk 113, To Burlesker
 Verk 114, Valse élégiaque (bare delvis bevart)
 Verk 120, Fantasie (1918, tapt)
 Verk 122, Contredans (1918)
 Verk 126, 2 Norske rapsodier (1919–20)
 Verk 127, Spansk serenade fra Ruy blas (1920)
 Verk 132, Bergensiana, variasjoner (1921)
 Verk 137, Intermezzo lyrique (1921, under pseudonymet «Dubois»)
 Verk 137, Marche Chevaleresque (1921, under pseudonymet «Bonard»)
 Verk 138, Sorte svaner (1921, under pseudonymet «Tschernowsky»)
 Verk 139, Dramatisk Intermezzo (1921)
 Verk 143, Fatum, Prélude (1922, under pseudonymet «Franck Smith», tapt)
 Verk 144, Mascarade-suite (1922)
 Verk 145, Italiensk serenade (1922, under pseudonymet «d’Ambrosio»)
 Verk 146, Norske Eventyrbilleder, suite fra Peik og stortroldet (1922–23) [op. 37]
 Verk 148, Symfoni nr. 1 i c-moll (1923)
 Verk 152, Prélude (1923, under pseudonymet «Tschernikow», tapt)
 Verk 153, Intermezzo (1924, under pseudonymet «d’Ambrosio», tapt)
 Verk 154, Symfoni nr. 2 i d-moll, Fatum (1924)
 Verk 157, Ballettsuite fra Reisen til Julestjernen (1924)
 Verk 161, Cello (1926, under pseudonymet «Parker», tapt)
 Verk 163, Rondo des Lutins (1927, under pseudonymet «d’Ambrosio», tapt)
 Verk 165, Norsk kjæmpedans (1927)
 Verk 165, Galder (1927, tapt)
 Verk 167, Symfoni nr. 3 i C-dur (1928)

 Fiolin og orkester 
 Verk 29, Norske Danser nr. 1 og 2 (1896)
 Verk 30, Air norvégien (1896/1903) [op. 7]
 Verk 35, Veslemøys sang (1898/1909, fra Mosaique)
 Verk 39, Andante religioso (1899)
 Verk 47, Norwegische Weise – Lied des alten Fischers (1901/1913, fra Tordenskjold) [op. 31]
 Verk 62, 1., 3. og 5. sats av Fossegrimen-suite (1903-04, ﬁolin eller hardingfele med ork.)
 Verk 86, Fiolinkonsert i g-moll (1907-09)
 Verk 102, Bryllupsmarsch (1912/1914)
 Verk 170, Norske Danser nr. 3–6 (1929-30, nr. 4 tapt)

 Korps 
 Verk 1, Hallingdal Bataljons Marsch (1880, JHs aller første komposisjon)

 Sang og piano 
 Verk 2, Det bästa av allt (1883, tilegnet Elise Svendsen)
 Verk 4, 6 Sange (Bjørnson) [op. 1]
 Verk 6, Zwei Gesänge (Storm) / Du og jeg
 Verk 11, 4 sanger (Ingemann/Vislie/Jacobsen/Runeberg)
 Verk 14, I Seraillets Have (J.P. Jacobsen)
 Verk 22, Gud signe Norigs land (Garborg)
 Verk 23, I Skogen (Bjørnson)
 Verk 23, Dokka (Garborg)
 Verk 43, 3 sanger fra Gurre (Drachmann)
 Verk 47, 2 sanger fra Tordenskjold (J.B. Bull)
 Verk 54, Til Bergen (Bjørnson)
 Verk 54, Trondhjem (Bjørnson)
 Verk 54, Salme på Olavsdagen (Bjørnson)
 Verk 55, Moderen synger (Olaug Løken)
 Verk 62, 3 sanger fra Fossegrimen (Eldegard)
 Verk 71, Østerdølsmarschen (Mortensson-Egnund)
 Verk 73, Til Thorvald Lammers (Rosenkranz Johnsen)
 Verk 75, Sværdliljen [Gladiolus] (Drachmann)
 Verk 89, I Slaatten (Garborg)
 Verk 106, Der var en Konning i Leire (Wiers-Jenssen)
 Verk 115, Valgsang (V. Krag)
 Verk 116, Flagsang (J. Fahlstrøm)
 Verk 124, Sang til «Næsset» (Benneche)
 Verk 129, 13 Skjærgårdsviser (V. Krag)
 Verk 134, Vuggesang (Bj. Engelstad)
 Verk 151, Studentersang
 Verk 171, O, sørland, du min moderjord (tapt i denne versjonen)
 Verk 173, Brønnøysund (Einar Høvding d.e.), arr. Leif G. Orvan

 Sang og orkester 
 Verk 37, Torneroses sang (1899, tapt)
 Verk 47, 2 sanger fra Tordenskjold (1901, tekst J.B. Bull)
 Verk 54, Til Bergen, Trondhjem og Salme på Olavsdagen (1903, tekst Bjørnson)
 Verk 71, Østerdølsmarschen (1906, tekst Mortensson-Egnund) [op. 23]
 Verk 72, 3 norske folkemelodier (1906)

 Mannskor a cappella 
 Verk 22, Gud signe Norigs land (1895, tekst Garborg)
 Verk 26, Hilsen fra Bergen ved den 7de store Sangerfest 1896 (tekst Johan Bøgh)
 Verk 71, Østerdølsmarschen (1906, tekst Mortensson-Egnund)
 Verk 88, Til Stavanger (1909, tekst S. Skavlan)
 Verk 99, Byens ærværdige Fædre (1911, tekst V. Dybwad)
 Verk 109, Østerdalssangen (1914, tekst J.B. Bull)
 Verk 131, Vort Sprog (1920, tekst N.C. Vogt)
 Verk 136, Dobbeltportræt (1921, tekst Wildenvey)
 Verk 136, Endnu et streif (1921, tekst Sommerset)
 Verk 136, Der skreg en fugl (1921, tekst V. Krag)
 Verk 136, Kjenner du noko til ’n Skiberg’s Per ? (1921, folkevise)
 Verk 136, Veslemøy (1921, tekst Garborg)
 Verk 142, Sang for Kristiania (1922, tekst N.C. Vogt)
 Verk 150, Mit fulde glas (1923, tekst Zetlitz)
 Verk 171, Aftenstemning (1930, tekst Bjørnson)
 Verk 171, Skogen (1895/1930, tekst Bjørnson)
 Verk 171, Noreg (1930, tekst Sivle)
 Verk 171, Thord Foleson (1895/1930, tekst Sivle)
 Verk 171, O, sørland, du min moderjord (1930, tekst V. Krag)

 Damekor a cappella 
 Verk 20, 4 norske folkeviser (1894, tapt)

 Kor og orkester, eventuelt med sangsolo/-soli 
 Verk 21, Varde (1895, tekst Sivle) [op. 11]
 Verk 21, Thord Foleson (1895, tekst Sivle, orkesterversjonen tapt)
 Verk 43, Aftenlandskab, innledning til Gurre (1900, tekst Drachmann)
 Verk 44, Sigurd Balkonfarer, parodisk ouverture (1900)
 Verk 52, 2 melodramaer («Forspil» og «Efterspil») fra Kongen (1902, Bjørnson)
 Verk 57, Alrune, innledning til Dronning Tamara (1903-04, Hamsun) [op. 20, nr 1]
 Verk 65, Udkast til en Jubilæumsfanfare for Bjørn Bjørnson, kor og ork. (1905)
 Verk 77, Kantate ved Kroningen i Trondhjems domkirke 22. juni 1906 (tekst S. Skavlan) [op. 27]
 Verk 169, Sangen i Norden, del 7, «Norge» (1929, tekst Juel)

 Dramatisk musikk, større arbeider 
 Verk 25, Vasantasena (1896, tilskrevet Shudraka)
 Verk 43, Gurre (1900, Drachmann)
 Verk 47, Tordenskjold (1901, J.B. Bull)
 Verk 52, Kongen (1902, Bjørnson)
 Verk 57, Dronning Tamara (1903-04, Hamsun)
 Verk 62, Fossegrimen (1904-05, Eldegard)
 Verk 67, Christian Fredrik (1905, J.B. Bull)
 Verk 75, Prinsessen og det halve Kongerige (1906, Drachmann)
 Verk 98, Barselstuen (1911, Holberg) [=Suite ancienne]
 Verk 99, Mot Nordpolen, operette (1911, V. Dybwad)
 Verk 105, As you like it (1912, Shakespeare)
 Verk 112, Stor Ståhei for Ingenting (1915, Shakespeare)
 Verk 118, Mariannes Capricer (1916, Musset)
 Verk 119, Saul (1917, Wiers-Jenssen)
 Verk 121, Medea (1918, Euripedes)
 Verk 122, Julestue (1918, Holberg)
 Verk 127, Ruy blas (1920, Hugo)
 Verk 130, Macbeth (1920, Shakespeare)
 Verk 132, Jan Herwitz II (Wiers-Jenssen) [Bergensiana] (1921)
 Verk 133, Hamlet (1921, Shakespeare)
 Verk 137, Cyrano de Bergerac II (1921, Rostand)
 Verk 144, Mascarade (1922, Holberg)
 Verk 145, Trold kan tæmmes II (1922, Shakespeare)
 Verk 146, Peik og stortroldet (1922, A. Hiorth)
 Verk 156, Folkeraadet (1924, Heiberg, det meste er tapt)
 Verk 157, Reisen til Julestjernen (1924, Brandt)
 Verk 159, Drømmen til Radioland (1925, Th. Kloumann)
 Verk 160, Kjøbmanden i Venedig II (1926, Shakespeare)
 Verk 162, Prinsessen og spillemannen (1926, B. Ring)
 Verk 164, Spillet om den hvite ring (1927, Klabund)
 Verk 166, Barrabas (1927, N. Grieg, tapt)
 Verk 172, Askeladden (1930, Frogg og Maurstad)

 Mindre scenemusikk, ofte bare enkeltnummer eller supplementer 
 Verk 17, Midtsommer (1894, B. Lie, tapt)
 Verk 37, Tornerose (1899, Folkesen, tapt)
 Verk 38, Hos Sigbrit (1899, E. Brandes)
 Verk 41, Over Ævne (Første Stykke), Halleluja-koret (1899, Bjørnson)
 Verk 42, Over Ævne (Andet Stykke) (1899, Bjørnson)
 Verk 45, Trold kan tæmmes I (1900, Shakespeare)
 Verk 46, Aino, kort sørgemarsj (1901, Prydz)
 Verk 48, Harlekins Omvendelse (1901, Rode)
 Verk 49, Cyrano de Bergerac I (1901, Rostand)
 Verk 50, Fru Inger til Østraat, Ligsalme (1902, Ibsen)
 Verk 53, Røverne, ekstra sang til Offenbachs operette (1902, Michael Krohn, tapt)
 Verk 56, Jeppe paa Bjerget (1903, Holberg)
 Verk 58, Heksen (1904, Sardou)
 Verk 59, Brand, De usynliges kor (1904, Ibsen)
 Verk 60, Maria Stuart i Skotland, supplement til [og instru-mentasjon av] Nordraaks musikk (1904, Bjørnson)
 Verk 61, Byens Stolthed (1904, Wied)
 Verk 63, Kjærlighed uden Strømper (1905, Wessel)
 Verk 64, Opstandelse (1905, Tolstoj)
 Verk 66, Onkel Nabob (1905, Kræmmer)
 Verk 68, Kjærlighedens Komedie (1905, Ibsen)
 Verk 70, Den lille, uskikkelige Prinsesse (1905, Gabrielle Reuter, supplement til Max Marschalks scenemusikk)
 Verk 74, Lille Dorrit (1906, Schönthan)
 Verk 76, Et Opgjør (1906, Wied)
 Verk 78, Kjøbmanden i Venedig I (1906, Shakespeare)
 Verk 79, Babylons Konge (1906, Maurer)
 Verk 81, Djævelens Barn (1907, Shaw)
 Verk 82, Sangen om Florenz (1907, V. Krag)
 Verk 84, Anne Pedersdotter (1908, Wiers-Jenssen)
 Verk 85, Den stille Gade (1908, Barrie)
 Verk 92, Bygmester Solness (1910, Ibsen)
 Verk 93, Agilulf den vise (1910, Kinck)
 Verk 96, Livet ivold (1910, Hamsun)
 Verk 97, Anna Karénin (1911, Guiraud/Tolstoj)
 Verk 101, Marie Victoire (1911, Guiraud)
 Verk 103, Flekken som renser (1912, Echegaray)
 Verk 104, Fruen fra Havet (1912, Ibsen)
 Verk 106, Jan Herwitz I (1913, Wiers-Jenssen)
 Verk 107, Tornerose II (1913, Wiers-Jenssen)
 Verk 108, Den sidste Gjæst (1914, Kinck)
 Verk 111, Cornevilles klokker, ekstra sang for Kirsten Flagstad til bruk i Planquettes operette (1914)
 Verk 117, Over Vandene (1916, Engel)
 Verk 123, Dronning Bess (1919, B. von Horn)
 Verk 125, Dantons Død (1919, Brückner)
 Verk 128, Professor Storizyn (1920, Andrejev)
 Verk 135, Kirken (1921, N. Roll Anker)
 Verk 140, Kongsemnerne (1921, Ibsen)
 Verk 141, Halte Hulda (1922, Bjørnson)
 Verk 147, Blandt bolde riddere (1923, Marlowe)
 Verk 149, Aiolos (1923, Kübler)
 Verk 155, Kronbruden (1924, Strindberg)
 Verk 158, Vendetta (1925, Benelli)
 Verk 165, Hærmændene paa Helgeland (1927, Ibsen)
 Verk 168, Volpone (1928, Jonson)

 Uviss besetning 
 Verk 32, Kantate «Ved Indvielsen af Vestlandske Kunstindustrimuseum Tirsdag den 16de Marts 1897»

 Piano (med unntak av Verk 3 bare uttog av musikk for andre besetninger) 
 Verk 3, Mazurka-Album (1884, 4 mazurkaer tilegnet Elise Svendsen)
 Verk 15, Bojarernes Indtogsmarsch (arr. Grieg)
 Verk 25, Vasantasena-suite (4 satser 4-hendig)
 Verk 43, Gurre-suite (5 satser)
 Verk 47, Tordenskjold (potpourri)
 Verk 52, Kongen-suite (3 satser)
 Verk 62, Fossegrimen (potpurri)
 Verk 144, Contredanse og Gavotte fra Mascarade

 Teaterroller (utvalg) 
 År  Tittel  Forfatter  Rolle  Scene   Ref.1899  Over Ævne I  Bjørnstjerne Bjørnson  Musikalsk ledelseMusikkarrangement  Nationaltheatret  

 Gatenavn 
I Stavanger er han hedret med Johan Halvorsens vei som ligger i Stokkadalen i Eiganes og Våland bydel.

 Referanser 

 Eksterne lenker 



  Johan Halvorsen, tonedikter og teatermann, TV-dokumentar fra NRK der sønnen Stein Grieg Halvorsen minnes sin far
  Artikkel på engelsk
  Øyvin Dybsands doktoravhandling om Johan Halvorsen (Universitetet i Oslo, 2016)
  Artikkel om Halvorsens virke i 1890-årenes Bergen
  Artikkel om Halvorsens kantate til kroningen i Nidarosdomen 1906
  Portrett av Johan Halvorsen 1925, Oslo museum

Kategori:Norske komponister
Kategori:Norske dirigenter
Kategori:Kommandører av Dannebrogordenen‎
Kategori:Finlands hvite roses orden
Kategori:Kommandører av St. Olavs Orden
Kategori:Norske frimurere
Kategori:Personer fra Drammen kommune
Kategori:Personer begravet på Vår Frelsers gravlund