Kvinesdal

Kvinesdal er en kommune i Agder fylke med nær 6 000 innbyggere. 46 % av dem bor i tettbygde strøk. Kommunens administrasjonssentrum heter Liknes. Her møtes de to elvene Kvina og Litleåna som renner ut i Fedafjorden. 

Kvinesdal har kontakt til kysten via Fedafjorden og grenser til Bygland i Aust-Agder i nord. I vest grenser den til Flekkefjord og Sirdal, i øst til Åseral og Hægebostad, i sør til Lyngdal og Farsund. 

De fleste innbyggerne bor på Liknes, Kvinlog, Hamrebakkene, Øye, Feda, Austerdalen og Vesterdalen.

Kommunen har navn etter elva Kvina, som til forskjell fra kommunenavnet uttales med trykk på i-en. Navnet kommer av norrønt «hvín», som betyr elvebrus. Etter Terra-skandalen i 2007, har kommunen tatt seg opp. I 2010 hadde Kvinesdal kommune et overskudd på 33 millioner norske kroner. Kommunen ble tildelt Agderrådets Likestillingspris i 2011 og fikk anerkjennelsen som Vest-Agders beste servicekommune av Forbrukerrådet i perioden 2005–2011.

Natur og geografi
Den vestlige delen av Agder tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte.Ivar B. Ramberg et al, Landet blir til – Norges geologi, Norsk geologisk forening 2006 (2007), side 71. Et underlag av 1 600–1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250–1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550–1 480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. I kommunen er det 1 050 millioner år gammel granittisk øyegneis som dominerer de øverste strukturene. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går både i sørvest-nordøst retning, og i sør-nord retning.Berggrunnskart over Norge, NGU 2006. (kart )

Kommunen er en del av det svekonorvegiske grunnfjellsskjold. For ca 600 millioner år siden sank grunnfjellet i havet og ble gjennom millioner av år dekket av noen tusen meter tykke sedimenter hvor det nederst ble dannet fyllitt. Under den kaledonske fjellkjedefolding 200 millioner år senere ble dette sedimentære dekket hevet opp, og noen steder førte fjellfoldingen til at eldre gneis ble lagt som en kapp over de nå hevede sedimentmassene. I kvartær-tiden ble sediment- og fyllitt-dekket slitt bort, og man finner i dag bare de nederste (eldste) lagene av dette fyllitt-dekket på enkelte topper helt nord i kommunen.Honoria Bjerknes Hamre, Fjellet, Cappelen 2006, side 148–149.

Siste istid avsatte både bunnmorener og eskere i Setesdalsheiene. Mange steder er fjellet svært blankskurt, med noe flyttblokker og beskjedent jord-dekke med en sparsom vegetasjon. Den sure grunnfjellsbunnen gir mest grobunn for hardføre arter av gress og lyng i nord, og mye furu opp til tregrensen på drøye 900 moh. Høyeste punkt er Venehei 992,62 moh. nordøst i kommunen.

Dyrelivet omfatter blant annet elg, rådyr, rødrev, hare, lemen, fjellrype, villrein og gaupe. Sur nedbør har også redusert mange ørret-stammer i området. De kalkrike fyllitt-områdene i nord og vest har noe ørret, mens bekkerøye er satt ut i de surere vannene som dominerer kommunen.Honoria Bjerknes Hamre, Fjellet, Cappelen 2006, side 150. 

Nord for Liknes deler kommunen seg i to dalfører: Austerdalen med Litleåna eller Lille-Kvina og Vesterdalen med Storåna eller Store-Kvina. Bebyggelsen og hovedvegnettet innover i landet ligger langs elvene. Sørlandsbanen går på tvers av dalene mellom Gylandstunnelen i vest og Kvinesheitunnelen i aust. Fra gammelt av var der to stasjoner: Storekvina og Sandvatn.

 Kommunens historie 
Fra 1837 til 1840 utgjorde områdene Liknes og Feda Kvinesdal formannskapsdistrikt. I 1841 ble også Fjotland en del av dette. I 1858 ble Fjotland igjen egen kommune – og var det helt frem til 1963.

Fra 1858 til 1899 utgjorde Liknes og Feda Kvinesdal kommune. Fra 1900 skilte de to kommunene lag. Fra 1900 til 1916 var navnet Liknes i bruk, men i 1917 skiftet Liknes kommune navn til Kvinesdal. 

Fra 1963 ble de tre kommunene igjen slått sammen til Kvinesdal kommune.

De eldre kommunale arkivkildene for kommunen (og de tidligere kommunene) finnes i dag hos Arkivsenter sør IKS. Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller, men også skoleprotokoller.

 Gruvesamfunnet Knaben 
Nord i Kvinesdal ligger det nedlagte gruvesamfunnet Knaben. Molybden-gruvene var i drift fra 1885 til 1973. Molybden brukes blant annet i stållegeringer til våpenproduksjon. Under andre verdenskrig var 1 000 tyske soldater satt til å bevokte anlegget. De allierte gjennomførte bombetokt mot Knaben, men lyktes ikke i sine forsøk på å stoppe gruvedriften.

Krigen stilte store krav til jordbruksproduksjonen i Vest-Agder. Høsten 1944 fikk de ordre om å levere 4 000 tonn poteter til den tyske okkupasjonshæren, enda forsyningssituasjonen allerede var fortvilt. Potetbeholdningen i Kvinesdal kommune var på 556 188 kilo. Kommunen ville dermed stå igjen med 56 tonn poteter når tyskerne hadde fått sitt, noe som var helt utilstrekkelig. I oktober 1944 sendte Kvinesdal 125 tonn poteter til Wehrmacht, og hadde ingen mulighet for å avse mer. Rikskommisariatet forlangte likevel at potetkvoten måtte oppfylles. Fylkesforsyningsnemnden i Kristiansand kunne i stedet prøve å få til «slik fordeling at alle kommuner så vidt mulig belastes like sterkt». Etter slik utligning slapp Kvinesdal med å levere 245 tonn poteter, noe som i seg selv var katastrofalt. Befolkningen kom seg bare gjennom vinteren takket være poteter innført fra Rogaland og Danmark.«Poteter til Wehrmacht», jubileumsbok for IKAVA 2010 

 Sarons Dal 
Sarons Dal ved Litlåna i Kvinesdal er hovedsenteret for stiftelsen Troens Bevis Verdens Evangelisering (TBVE), som er en misjonsorganisasjon bygd opp av evangelisten Aril Edvardsen. I Sarons Dal er det bibelskole, badeland, campinghytter og en møtehall med plass til over 4 000 mennesker. Fra senteret styres 1 000 misjonærer i mange land, og 24 timer i døgnet sendes kristne programmer til seere over hele verden.

 Amerika-kontakt 
Mange i Kvinesdal har preg av nærkontakt med USA. Man ser det på byggeskikk, på juledekorasjoner i hager, på bilparken og hører det i språklige detaljer. Bagasjerommet på bilen kaller enkelte for «trunk». Guttenavn som Andy, Stanley og Steven og jentenavn som Alice, Cindy, Gladys og Sherry er nok mer utbredt her enn gjennomsnitt for Norge. 10 % av alle bosatte i Kvinesdal er amerikanske statsborgere, og hvert år avholdes Kvinesdal utvandrerfestival. 

Diakonissen Elizabeth Fedde (1855–1921) var fra Kvinesdal og startet på 1880-tallet flere sykehus i USA.

Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Kvinesdal.

 Kommunestyrevalget 2023 

 Bygdebøkene 
Bygdebøkene er skrevet av Ånen Årli (1902–1982) og består av 3 bøker. De forteller om gårdene på kvinesdal og går langt tilbake når det gjelder slektsgranskning. Ånen Årli  kom selv fra gården Årli i Kvinesdal. 
 1964 – Kvinesdal : ei bygdebok : Første del : Gards- og ættesoga
 1965 – Kvinesdal : ei bygdebok : 2 : Gards- og ættesoga
 1972 – Kvinesdal : ei bygdebok : 3 : Kultursoga

 Motiver fra Kvinesdal 

 Referanser 

Eksterne lenker  

 Kommunefakta Kvinesdal – Statistisk sentralbyrå 
 Kvinesdal – Store norske leksikon