NRK

Norsk rikskringkasting AS, i dagligtale og markedsføring mest kjent under forkortelsen NRK, er et norsk statseid kringkastingsselskap som tilbyr medieinnhold på radio, TV, strømmetjeneste og internett.Nøkkelopplysninger fra Enhetsregisteret. (Brønnøysundregisteret registrerer alle bedriftsnavn med kapiteler uavhengig av hvilken skrivemåte bedriften har vedtatt å bruke. NRK bygger på prinsippene til en offentlig allmennkringkaster etter samme modell som BBC og er medlem av Den europeiske kringkastingsunion. 

NRK ble etablert i 1933 og er Norges største mediebedrift med  årsverk av faste og midlertidige ansatte. I 2018 hadde selskapet en samlet inntekt på 6 milliarder kroner, hvorav det aller meste kom fra kringkastingsavgiften.«NRK er Norges største mediebedrift med avdelinger 56 steder rundt om i Norge. Totalt arbeider ca.  i NRK, rundt  ved hovedkontoret på Marienlyst i Oslo, mens de øvrige 1 500 er fordelt på store og små NRK-avdelinger landet rundt.», fra «NRKs brede medietilbud» Fra 2020 finansieres NRK som en medieavgift som hver skattebetaler betaler over skatteseddelen. 

NRK drifter fire tv-kanaler (NRK1, NRK2, NRK3 og NRK Super) og tretten riksdekkende radiokanaler over DAB-nettet. I tillegg har kringkasteren nettstedet nrk.no med tilhørende tjenester som NRK TV, NRK Radio, NRK Super og Yr.no, samt en rekke podkaster. 

Frem til begynnelsen av 1980-årene hadde NRK monopol på kringkasting i Norge, men kringkasteren har fremdeles en sterk stilling i Norge etter fremveksten av kommersielle radio- og tv-kanaler. I 2021 var P1 og NRK1 fremdeles landets største radio- og tv-kanal, med en markedsandel på henholdsvis 38 og 36 prosent. Ifølge NRKs egne undersøkelser benyttet 89 prosent av befolkningen over 12 år seg av NRKs tilbud daglig i 2020. Samme året hadde NRKs radiokanaler en samlet markedsandel på 64,3 prosent, mens NRKs tv-kanaler hadde 43 prosent.

 Finansiering 

 Kringkastingsavgiften 1933–2019 
Fra etableringen i 1933 og til og med 2019 ble NRK i all hovedsak finansiert gjennom den årlige kringkastingsavgiften, på folkemunne kalt tv-lisensen. NRKs lisensinntekter var i 2018 på 5,68 milliarder kroner, noe som utgjorde 95 prosent av NRKs totale inntekter. Resten av inntektene kom fra utleie av lokaler, utstyr og produksjonspersonell, royalties, offentlige tilskudd, og sponsormidler.

Lisensordningen innebar at hver norsk husstand med fjernsyn måtte betale den årlige avgiften, fordelt på to terminer i året. I lisensens siste år, 2019, var avgiften på 3039 kroner, og på slutten av 2017 var det registrert  lisensbetalere – det høyeste antall noen gang. Ifølge NRKs egne undersøkelser var det høy aksept for avgiften blant befolkningen; i 2018 mente 63 prosent at de i «meget stor» eller «ganske stor» grad fikk valuta for lisenspengene.

 Skattefinansiering fra 2020 
I desember 2016 varslet Erna Solbergs regjering at den ville erstatte kringkastingsavgiften med en ny finansieringsmodell, tilpasset moderne mediebruk. Den nye mediemeldingen kom først i 2019, og den innebar at NRK fra og med 2020 finansieres som en medieavgift som betales over skatteseddelen. Denne er personlig og varierer fra 200 til 1700 kroner i året, ut fra skattebetalerens årsinntekt. Skatten øker ved at personfradraget, som alle får ved skatteberegningen, reduseres med 7700 kroner. Med innføringen av den nye skatten ble samtidig NRKs lisenskontor i Mo i Rana lagt ned.Slutt på TV-lisens fra nyttår, nrk.no, 28. mars 2019 

NRKs budsjett blir vedtatt i statsbudsjettet, og inntektene bestemmes for fire år om gangen.

 Sponsing og annonsering 
NRK skal i prinsippet være fri for kommersiell reklame, men Stortinget har besluttet at NRK kan ha sponsorplakater før og etter enkelte tv-sendinger – særlig store sendinger innen sport, kultur og underholdning. NRK har samlet sin kommersielle virksomhet i datterselskapet NRK Aktivum, og det er dette selskapet som selger sponsorplakater for NRK. I 2014 hadde NRK samlede sponsorinntekter på rundt 42 millioner kroner. Av dem var 36 millioner kroner knyttet til sportsprogrammer, og 6 millioner kroner til kultur- og underholdningshendelser. NRK spesifiserer ikke lenger sine sponsorinntekter, men summen inngår i posten NRK Aktivum, royalties og salg av produksjonsressurser. I 2017 var denne posten på 85 millioner kroner, opp fra 84 millioner året før. 

Tidligere hadde NRK annonser på tekst-tv og nettsiden nrk.no. Reklamen på tekst-tv forsvant fra 1. januar 2009, og 24. mars 2010 ble også nrk.no reklamefritt. Av hensyn til design og allerede inngåtte avtaler ble reklamen på nrk.no først faset helt ut i september 2010.

 Historikk 

Regulære radiosendinger i Norge ble startet i 1925 av det privateide selskapet Kringkastingsselskapet A/S, mens det ble opprettet et tilsvarende selskap i Bergen samme år, i Ålesund i 1926 og i Tromsø i 1927. I 1933 ble aksjonærene i alle fire selskapene kjøpt ut av staten, som slo de fire sammen i ett statlig selskap, Navnet Norsk rikskringkasting ble konstruert kirke- og undervisningsminister Knut Liestøl.  NRK var eid og kontrollert av staten med eget styre som det ledende organ slik at NRK ble frittstående med armlengds avstand til regjeringen. Dets viktigste oppgave var fra starten å drive folkeopplysning etter modell av britiske BBC. Flere land, blant annet Sverige, opprettet allmennkringkastere (engelsk: public service broadcasting) etter modell av BBC. Mens BBCs perspektiv på allmennkringkasting hadde preg av å spre elitekultur til allmuen, hadde NRK et mer mangfoldig kulturbegrep. I denne første tiden utgjorde foredrag og informasjonsprogrammer en betydelig del av sendeflaten. Ved opprettelsen hadde NRK 90 ansatte og sendte radioprogrammer fra klokka 10.00 til 22.45 med en pause mellom klokka 15.00 og 17.00.

Kringkasting er norsk oversettelse av det engelske ordet «broadcasting». Aftenpostens Radio-Nyt utlyste i 1922 en konkurranse om et norsk navn for «broadcasting». Det kom inn flere hundre forslag. Forstavelsene kring- og rund- forekom flest ganger. Verbet var som regel -kaste eller -sprede. Aftenposten valgte selv «rundtelefonering». Dette begrepet slo ikke igjennom. «Broadcasting» ble derfor det mest vanlige i fortsatt et par år, sammen med «trådløs telefoni» og «den trådløse». I 1924 begynte telegrafdirektør Niels S. Nickelsen å bruke begrepet «kringkasting» internt i Telegrafverket. Begrepet ble offisiell betegnelse fra 1925.

 NRK under krigen 
I krigsårene 1940–1945 var kringkastingen i Norge underlagt nazistenes kontroll, og sendernettet ble delvis ødelagt. NRK flyttet samtidig sin virksomhet til Storbritannia, der Toralv Øksnevad ledet sendinger som «stemmen fra London». Sendingene, og spesielt de kodede særmeldingene, gjorde NRK til et viktig talerør i den norske motstandkampen. Det var reklame i norsk radio fra starten frem til 1940, da tyskerne stanset reklameinnslagene av frykt for skjulte kodesendinger.

NRK hadde også sendinger fra USA under krigen. NRKs styreformann, dr. Arnold Ræstad sammen med to av NRKs funksjonærer, Gunnar Nygård og Karl K. Larsen, ankom Boston i august 1940. Der sørget dr. Ræstad for at NRK fikk sendetid over en privat kortbølgesender, WRUL. I 1943 ble sendingene overført til Office of War Information i New York. Særlig populære var hilsener fra sjøfolk i utenriksfart og krigsseilere. Gunnar Nygård ble kjent som «stemmen fra Boston».

 Fjernsynet kommer 
Etter krigen gjenopptok NRK sin tidligere profil og la etter hvert større vekt på underholdning og stoff fra distriktene. I de første 30 årene var radio dominerende i NRKs virksomhet, men utover 1950-årene begynte kanalen å teste ut fjernsynssendinger. Det hele startet med det såkalte Fjernsynsutvalget av 1950, som fikk i oppgave å utrede hvordan fjernsynet skulle innfases i Norge. Mens andre land som Danmark og Sverige lå lengre fremme på tv-fronten, holdt norske myndigheter igjen. Norge var fremdeles midt i en gjenreisningstid, og det var derfor lite penger til å prioritere et «luksusgode» som fjernsyn. Flere etater, som Telegrafstyret, viste til at det var dårlige mottaksforhold for radio flere steder i landet, og at staten derfor burde prioritere å bygge ut radionettet før en begynte med fjernsyn. 30. januar 1953 vedtok likevel Stortinget å gi grønt lys for prøvesendinger for fjernsyn og bevilget 600 000 kroner over statsbudsjettet til investeringer og utredninger det neste året. Ytterligere 300 000 kroner fulgte over statsbudsjettet for 1954–1955, og 100 000 kroner ble bevilget for 1955–1956.
miniatyr|En stor folkemengde har samlet seg på Egertorget i Oslo for å se den første offentlige norske tv-sendingen 12. januar 1954.
Ett år etter Stortingets vedtak, 12. januar 1954, gikk Norges aller første prøvesending for fjernsyn. Det var et 55 minutter langt program, sendt direkte fra et provisorisk studio på Tryvannshøyden i Oslo. Allerede her dukket tv-klokka opp, og kringkastingssjef Kaare Fostervoll talte, før teatersjef Jens Gunderssen spilte et gitarstykke. På denne tiden var det bare fire registrerte fjernsynsapparater i hele Norge, men i tillegg hadde en del elektronikkforhandlere utplassert fjernsynsapparater for salg i vinduene. Aftenposten hadde også utstilt et fjernsyn på Egertorget i Oslo, der flere tusen mennesker samlet seg for å få med seg den aller første tv-sendingen i Norge. 

Sendingene var svært enkle og amatørmessige i starten, men etter hvert begynte NRK å bygge opp en gruppe av engasjerte og mer profesjonelle tv-arbeidere. 25. juni 1957 kom også stortingsvedtaket «Om innføring av fjernsyn i Norge», noe som banet vei for faste prøvesendinger fra 1958. Fra 1. januar 1960 hadde NRK fire kveldssendinger i uka, der Dagsrevyen var blant de faste postene.

Det offisielle startskuddet for fjernsyn i Norge gikk 20. august 1960. Da sto kong Olav for den høytidelige åpningen av fjernsynet, før statsminister Einar Gerhardsen talte til seerne. Sendingen skjedde fra nye lokaler på Marienlyst, og etter den høytidelige åpningen fulgte det direktesendte underholdningsshowet Startskuddet går fra Folketeatret i Oslo. Den offisielle åpningen skjedde flere år etter Sverige og Danmark.

 Farge-TV 
Tross fjernsynets offisielle åpning i Norge, var det fremdeles få som kunne se tv. Signalene nådde bare de mest sentrale delene av Østlandet. I 1961 fikk Trondheim fjernsyn, og først i 1964 nådde fjernsynet Bodø. I 1967 var Fastlands-Norge dekket, og i 1984 ble Svalbard knyttet til tv-nettet og kunne se tv direkte. 

Den kostbare utbyggingen gjorde at norske myndigheter prioriterte å utvikle sendenettet foran innføring av fargefjernsyn. Likevel kunne norske seere med fargemottaker se flere fargesendinger på 1960-årene. Under OL i Grenoble i 1968 ble mye av sendingene formidlet i farger. NRK hadde også ett fargekamera, og dette ble brukt i filming av programverten.

På begynnelsen av 1970-årene økte frekvensen av fargesendinger, og i 1972 startet NRK opp regulære fargeprøvesendinger. Dagsrevyen kom i farger i 1973, og den første finalen i Melodi Grand Prix i farger ble sendt i 1975. Til da hadde de fleste filmene og Detektimen på fredagskveldene gått i farger. Men NRK startet først med regulære fargesendinger i 1975. Det nye mediet ble i denne perioden dominerende, og radiosendingene tapte terreng.

 Konkurranse 
Selskapet hadde monopol på radio og fjernsyn frem til begynnelsen 1980-årene, da de første lokalradioene fikk etablere seg. På slutten av 1980-årene kom de første private fjernsynssendingene i Norge, med TVNorge og TV3. I 1992 fikk NRKs riksdekkende sendinger en utfordrer i TV 2.

NRK har sine hovedbaser på Marienlyst i Oslo, på Tyholt i Trondheim og i Karasjok. Tekst-TV startet sendinger i 1983, og nrk.no/NRK Interaktiv ble startet i 1994. NRK ble statlig aksjeselskap i 1996. Opplevelsessenteret NRK Opplevelser ble åpnet på Marienlyst i Oslo i 2003, men stengte for publikum i 2012. NRK Butikken ble lagt ned i 2021. Omvisninger for publikum pågår fremdeles.

 Nytt hovedkontor 

I 2017 ba NRK fem arkitektbyrå om å legge frem skisser for mulig utvikling og bruk av NRKs område på Marienlyst, dersom NRK skulle komme til å flytte fremfor å utbedre eiendommen. I 2019 startet arbeidet med å finne den beste tomta for et nytt bygg, og i 2020 ble eiendommen på Marienlyst solgt til Ferd Eiendom for 3,75 milliarder kroner.

Det ble vurdert nær 100 forskjellige lokasjoner for nytt hovedkontor, men Gamle Oslo, Bryn, Storo Løren, Lillestrøm-Puls og Lilleaker var de mest aktuelle alternativene. Flyttedirektør Jon Espen Lohne i NRK, sa i 2020 at de har ambisjoner å få landet valg av tomt før året er omme. I mai 2021 ble det kunngjort at NRK hadde besluttet å flytte til Normannsløkka, og at prisen for eiendommen var 800 millioner kroner.

 EF-valget i 1972 
Historikeren Hans Fredrik Dahl hevdet i sin bok om NRKs historie, Over til Oslo, at NRKs valgsendinger i forbindelse med EF-avstemningen i 1972 bidro til å gi Nei-siden det nødvendige flertall. Den norske pressen var på den tid nesten utelukkende på Ja-siden, mens NRK valgte et langt mer nøytralt ståsted. Kringkastingssjef Torolf Elster foretok flere grep for å skape balanse mellom de to partene. Et av dem var at programskapere som hadde tilkjennegitt sin holdning i saken, ikke skulle få lage EF-programmer. Den andre var hvordan fordelingen mellom ja- og nei-fløyen i programmene skulle foregå. De sistnevnte var ifølge historiker Dahl det viktigste. 

Dahl forteller at: «Elster bestemte at sendingene skulle behandles som et valg med to parter, ikke som valgsendinger der de mange enkeltpartiene er likt fordelt. Det gjorde at de politiske partiene fikk avskåret adgang til NRK. I stedet ble det ja- og nei-bevegelsen som fikk ordet. Etter manges mening var det dette som førte til nei-flertallet. Hvis partiene hadde fått den vanlige plass, som de fikk det i Danmark, ville det blitt ja-flertall som der». Ifølge Dahl gikk NRK styrket ut av EF-dekningen i forhold til pressen.Aftenposten - HANS FREDRIK DAHL OG HENRIK G. BASTIANSEN MED HISTORIEBOK OM NRK (1.3.1999) «Elster måtte ta flere viktige valg angående EF-avstemningen. Et av dem var at programskapere som hadde tilkjennegitt sin holdning i saken, ikke skulle få lage EF-programmer. Den andre og, ifølge forfatterne, viktigste beslutningen var hvordan fordelingen mellom ja- og nei-fløyen i programmene skulle foregå. EF styrket NRK - Det var et mediehistorisk valg det NRK her gjorde. Elster bestemte at sendingene skulle behandles som et valg med to parter, ikke som valgsendinger der de mange enkeltpartiene er likt fordelt. Det gjorde at de politiske partiene fikk avskåret adgang til NRK. I stedet ble det ja- og nei-bevegelsen som fikk ordet. Etter manges mening var det dette som førte til nei-flertallet. Hvis partiene hadde fått den vanlige plass, som de fikk det i Danmark, ville det blitt ja-flertall som der.»
«NRK gikk styrket ut av EF-dekningen i forhold til pressen, mener Hans Fredrik Dahl i dag. – Landets presse led skibbrudd i 72. Det viste seg at leserne valgte noe helt annet enn det de fleste aviser hadde stått for. Det kolossale misforhold som ble avdekket mellom avisene og leserne, førte til at partipressen som institusjon møtte sitt Waterloo, mens NRK med sin dekning og to-polete beslutning var i takt med velgerne. Derfor gikk NRK styrket ut av den tids EU-debatt i forhold til pressen, sier Hans Fredrik Dahl.»

 Organisasjon 
NRK er Norges største mediebedrift, og bemanningen i NRK utgjorde 3 419 faste årsverk ved utgangen av 2017. I tillegg kom 266 midlertidig ansatte, en økning fra 89 midlertidig ansatte året før. Av de NRK-ansatte er 46 prosent kvinner og 54 prosent menn, og gjennomsnittsalderen er 45,6 år. Omtrent 2000 arbeider på hovedkontoret på Marienlyst i Oslo. 

 Ledelse 
NRK eies av den norske stat ved Kulturdepartementet, og departementet utnevner et styre, som ansetter kringkastingssjefen. Kringkastingssjefen er administrerende direktør og ansvarlig redaktør i NRK. Vibeke Fürst Haugen har siden april 2022 innehatt stillingen som kringkastingssjef.thumb|Tyholttårnet er et telekommunikasjons- og radiotårn på Tyholt i Trondheim. Norges største radiokanal NRK P1 har sitt hovedkontor på Tyholt. Der ligger også vitenskapsredaksjonen i NRK som lager programmene «Newton», «Schrödingers katt» og «Verdt å vite». Også ungdomssatsingen NRK P3 har medarbeidere på Tyholt.

 Organisering 
NRK er inndelt i ni divisjoner som er direkte underlagt kringkastingssjefen. De ni divisjonene er:

 Distriktsdivisjonen. Har hovedbase på Tyholt i Trondheim og er delt inn i fem regioner: Region Nord, Region Midt, Region Vest, Region Sør og Region Øst. Under de fem regionene er ti distriktskontorer. Direktør er Grethe Gynnild-Johnsen.
 Marienlystdivisjonen. Har hovedbase på Marienlyst i Oslo og produserer blant annet underholdning, kultur, fakta, drama og programmer for barn og ungdom. Direktør er Vibeke Fürst Haugen. 
 Nyhetsdivisjonen. Etablert 1. januar 2014 etter en omorganisering av NYDI. Direktør er Helje Solberg.
 NRK Sápmi med hovedbase i Karasjok produserer programmer på norsk og samisk beregnet hovedsakelig på et samisk publikum. Divisjonen er både programsettende og programproduserende. Direktør er Johan Ailo Kalstad.
 Mediedivisjonen. Fungerende direktør er Marius Lillelien. Divisjonen er per mai 2018 under etablering og har syv underavdelinger:
 TV 
 Radio
 Marked
 Nettpublisering
 Ekstern
 Analyse
 Arkiv
 Strategi- og kommunikasjonsdivisjonen. Direktør er Annika Biørnstad.
 Teknologidivisjonen. Konstituert direktør er Øyvind Lund.
 Økonomidivisjonen. Direktør er Andreas Norvik.
 Juridisk-, rettigheter- og personal-divisjonen. Direktør er Olav A. Nyhus.

NRK har også et kommersielt datterselskap, NRK Aktivum. Selskapet samlet all kommersiell virksomhet fra NRK og gir blant annet ut bøker, cd-er og dvd-er av NRKs sendinger. Selskapet selger sponsorplakater og håndterer rettighetene til kringkasterens produksjoner.

I 2016 var NRK organisert i åtte divisjoner: Mediedivisjonen var ansvarlig for det som publiseres på plattformene (TV, radio, nett), og bestilte innhold fra de fire programproduserende divisjoner (Nyheter, Marienlyst, Distrikt, Sápmi). Tre divisjoner leverte støttetjenester (Medietjenester, Strategi, Juridisk-, rettigheter- og personaldivisjon). I 2005 var det seks divisjoner: Kringkasting, Sami Radio, Distrikts- og nyhetsdivisjonen, Program Oslo, Program riks, Ressursdivisjonen.

 NRKs stasjoner og kanaler 
NRK driver fire nasjonale tv-kanaler (NRK1, NRK2, NRK3 og NRK Super) og femten ulike radiokanaler. Fra 2017 er alle NRKs radiokanaler digitalt tilgjengelige over store deler av landet gjennom DAB-nettet. FM-nettet ble slukket over hele Norge i løpet av 2017. Mange av kanalene er også tilgjengelige gjennom det digitale fjernsynsbakkenettet og gjennom parabol og kabel-tv.thumb|Hovedstudioet for Dagsnytt (sett fra teknikerrom). Dagsnytt er NRKs viktigste nyhetsprogram i radio og omfatter både hovedsendinger og nyhetsbulletiner. Dagsnytt har blitt sendt siden 1934.

 Nåværende radiokanaler 
 Navn Oppstart  Sender på NRK P1  1. juli 1933  DAB/nettradioNRK P2  1. september 1984  DAB/nettradioNRK P3  2. oktober 1993  DAB/nettradioNRK Sápmi  8. november 1946  DAB/nettradioNRK Klassisk  1. juni 1995  DAB/nettradioNRK Nyheter  14. april 1997  DAB/nettradioNRK mP3  31. juli 2000  DAB/nettradioNRK P1+ 2. oktober 2013DAB/nettradioNRK P3 Musikk 1. september 2025DAB/nettradioNRK Folkemusikk 7. desember 2004  DAB/nettradioNRK Super  12. oktober 2006  DAB/nettradioNRK Jazz  2. juli 2007  DAB/nettradioNRK Sport  2. juli 2007  DAB/nettradio

 Radiotjenester 
 Navn Oppstart  Sender på NRK Trafikk11. januar 2017DAB/nettradioNRK Vær 2. mai 2007 DAB+NRKs distriktssendinger Forskjellige datoer DAB/nettradio

 Nedlagte radiokanaler 
 Navn Driftsperiode NRK Oslofjord  2005–2009 NRK Gull  2006–2013 NRK Stortinget  2000–2007 NRK 5.1 2006–2009 NRK Metro 2000–2000 NRK P13 2014–2025 

 TV-kanaler 
NRK drifter tre døgnkontinuerlige TV-kanaler, hvorav den ene er splittet opp i to kanaler som deler på sendetiden: NRK Super fra klokken 06.30–19.30, og NRK3 resten av døgnet.
 Navn OppstartNRK1 Første prøvesending 12. januar 1954, regulære prøvesendinger fra 13. april 1958
 Offisiell oppstart 20. august 1960
 HD fra 12. februar 2010NRK2 Offisiell oppstart 1. september 1996
 Relansert 3. september 2007
 HD fra 9. februar 2011NRK3 Offisiell oppstart 3. september 2007
 HD fra 9. februar 2011
 Deler sendenett med NRK SuperNRK Super Offisiell oppstart 1. desember 2007
 HD fra 9. februar 2011
 Deler sendenett med NRK3

I tillegg samarbeidet NRK med MTG om sportskanalen SportN som startet sine sendinger 29. november 2005, men kanalen ble avviklet 15. september 2009.

NRK eier også Norges mobil-TV AS (NMTV) sammen med TV 2 og MTG/Viasat. Dette selskapet lanserte tv til mobile enheter via DMB 15. mai 2009 under navnet MiniTV. NRKs tv-kanaler distribueres via DMB sammen med tre av de andre eiernes kanaler. MiniTV er foreløpig bare tilgjengelig i Stor-Oslo.

 HD-tv 
NRK sendte et program i hd-kvalitet for første gang 8. august 2008, da åpningsseremonien, og senere også avslutningsseremonien, fra Sommer-OL 2008 i Beijing i Kina ble sendt. Sendingen i hd-kvalitet var kun tilgjengelig via det digitale bakkenettet. På den tiden var det ikke på stor nok kapasitet i det digitale bakkenettet til å sende programmer i hd, derfor ble sendingene i NRK1 og NRK2 slått sammen, slik at begge kanalene sendte seremoniene. Samtidig ble kvaliteten på NRK3 senket noe.

12. februar 2010 startet NRK med ordinære hd-sendinger, da kanalen NRK1 HD ble lansert. Grunnen til at hd-sendingene startet denne datoen var at Vinter-OL 2010 ble åpnet i Vancouver i Canada denne datoen. NRK hadde på det tidspunktet oppgradert hovedkontrollene sine slik at NRK1 kan sende i hd. Etter OL ble flere andre programmer sendt i hd-kvalitet, som Himmelblå, Ingen grenser og flere filmer. Fra og med 9. februar 2011 kom NRK2, NRK3 og NRK Super også med hd-sendinger. NRK har som mål å sende det meste i hd innen 2015.

 Internett- og mobiltilbud 

Det første internettilbudet fra NRK ble startet i 1994. Da gikk tv-programmet Rondo, med Petter Nome, på nett i samarbeid med Oslonett. Litt senere i 1994 lanserte P2-programmet Radionettet sitt tilbud, der man blant annet kunne høre opptak av programmene. NRK har helt siden 1994 publisert nyhetsartikler på sine nettsider.

I dag har NRK et av Europas største multimedietilbud på internett, i 2004 ble NRK den første europeiske kringkasteren med tv-sendinger på mobil. Alle radioprogrammer er tilgjengelig direkte og i opptak tre uker etter sendedato. For tv varierer tilbudet etter rettigheter, men NRK tilbyr direktestrømming av alle sine fjernsyns- og radiokanaler. I januar 2007 la NRK ut en episode av krimserien Kodenavn Hunter til nedlasting i hd-kvalitet. NRK arbeider også med å legge ut alt sitt arkivinnhold på sine nettsider. 

NRK var en av få europeiske rikskringkastere som delfinansierte nettilbudet med reklameannonser, men reklamen forsvant i løpet av 2010. 

NRK har kanalene FlippKlipp og 4ETG på YouTube. FlippKlipp startet i  2015 og har 200 000 abonnementer (februar 2022), mens 4ETG startet i 2018 og har over 100 000 abonnementer (juli 2021).

 Nettsider 

 Navn Beskrivelse nrk.no  NRKs hovedsidetv.nrk.noNRK TV – NRKs stømmetjenesteradio.nrk.noNRK Radio – NRKs nettradionrk.no/nyheter  nyheter fra NRKnrk.no/sport  sportsnyheter fra NRKnrkp3.no  NRK P3s nettsidernrksuper.no  NRKs nettsider for barnNRKbeta  NRKs nettsted for teknologi og nye medieryr.no  NRK og Meteorologisk institutts værtjenestejuntafil.no  Juntafilkork.no  NRK Kringkastingsorkesternrk.no/skole NRK Skole Mobiltilpasset domener m.nrk.no NRK.no på mobilm.yr.no Yr på mobil Andre NRK domener nynorskmediesenter.no NRK Nynorsk mediesenternrkaktivum.no NRK Aktivum

 NRKs strømmetilbud 
NRK har lenge jobbet med å tilgjengeliggjøre sitt radio- og tv-tilbud og har lansert en rekke tjenester for mobil, smart-tv og nettbrett. 

EnhetMediumLanseringsdatoiPhonetv og radio2009Android-telefonertv og radioUkjentiPadtv og radioUkjentAndroid-nettbretttv og radio2. september 2014Samsung smart-tv (2012 og nyere)tv5. september 2014Sony smart-tv (2013 og nyere)tvseptember 2014LG smart-tv (2012 og nyere)tvseptember 2014Panasonic smart-tv (2012 og nyere)tvoktober 2014PlayStation 4/PlayStation 5tv30. oktober 2014RiksTV smart-bokstvdesember 2014Apple TVtv24. august 2014Google Chromecasttvmars 2014Kodi Entertainment Centertv og radio13. juni 2009Android tvtv11. juni 2015Telenor (T-we)tvUkjenTelia TV BoxtvUkjen

 Utenlandssendingen 

I 1948 startet NRK radioprogram spesielt beregnet på sjøfolk og nordmenn i utlandet. Sendingen gikk under navnet Utenlandssendingen, andre navn var «Sjømannssendingen» eller «Kortbølgen». Programmene var opprinnelig av en times varighet senere en halv time med vekt på nyhetsstoff fra Norge. Et populært innslag var «Postkassa» som ble sendt to ganger ukentlig. Her kunne lyttere i Norge sende platehilsener til familie og venner i utlandet.

Utenlandssendingen ble først sendt fra Fredrikstad kringkaster, senere fra Kvitsøy og det nye senderanlegget i Sveio. Sendingen gikk ut fra Norge på en tid av døgnet som svarte til at det var morgen eller kveld på mottakerstedet. Sendingene ble nedlagt 31. desember 2002, da radio over internett hadde gjort disse overflødige.

Forløperen til Utenlandssendingen var sendinger over kortbølge på norsk fra USA under krigen. I august 1940 fikk styreformannen i NRK, dr. Arnold Ræstad, som var kommet over til USA sammen med to av NRKs funksjonærer, Gunnar Nygård og Karl. K. Larsen, utvirket at NRK fikk sendetid over den store private kortbølgesenderen WRUL i Boston. Gunnar Nygård fikk ansvaret for de daglige sendingene. Åpningsdagen var 29. september 1940. Ved åpningsprogrammet ble det blant annet sendt opptak av en tale av Kronprinsesse Märtha. I 1943 ble sendingene for norsk regning over WRUL stoppet. De ble i stedet overført til Office of War Information i New York der de fortsatte til juni 1945.

I løpet av disse årene ble det gjennom lytterrapporter skaffet masse erfaring om hvordan sendingene ble mottatt, avhengig av sendetid og frekvenser. Erfaringene fra disse sendingene dannet grunnlaget for Gunnar Nygårds stilling som sjef for Utenlandssendingene fra NRK som ble åpnet i 1948.

 Ledelsen 
 Styre 
Styret i NRK AS har åtte medlemmer: Leder, nestleder og tre styremedlemmer oppnevnt av generalformsamlingen, Kulturdepartementet, samt tre representanter valgt av de tilsatte.

 Kringkastingssjefer 

 Fjernsynssjefer 
 Fjernsynssjef  PeriodeArne Helsingen 2009–Annika Biørnstad  2002–2007Annika Biørnstad blir tv-sjef NRK.noHans-Tore Bjerkaas  1998–2013Bjerkaas ny kringkastingssjef Journalisten.noKent Nilssen  1993–1998Andreas Skartveit  1991–1993Andreas Skartveit  SalsaForlag.noTor Strand  1987–1990Tor Strand på Store norske leksikonOtto Nes  1963–1987Otto Nes på Store norske leksikon

 Radiosjefer 

 Radiosjef  PeriodeCathinka Rondan2019-Marius Lillelien 2009–2019TV- og radiosjefer i NRK på plass  Nordvision.orgØyvind Vasaasen 2005–2009Nils Heldal slutter som radiosjef DN.noNils Heldal 2002–2004Nils Heldal ny radiosjef for NRK  Ballade.noTor Fuglevik  1993–2000Gunnar Gran  1981–1983Gunnar Gran på Store norske leksikonHalfdan Hegtun  1973–1981Halfdan Hegtun på Store norske leksikonTorolf Elster  1963–1972Elster hadde tittelen radiodirektørTorolf Elster på Store norske leksikonThorstein Diesen  1948–1962Diesen hadde tittelen programsjef. Ved Diesens død i 1962 ble Leif Rustad konstituert programsjefThorstein Diesen på Store norske leksikon

 NRK P1 
 Navn Periode Kari Werner Øfsti 1992–2000 Tor Fuglevik 1989–1992 Olav Nilssen 1986–1989 Gunnar Gran 1983–1986

 NRK P2 
 Navn Periode Kari Werner Øfsti 1991–1993 Arne BondeArne Bonde på Store norske leksikon 1983–1991

 Kritikk og kontroverser 
 Facebook-kontroversen i 2019 
I juli 2019 ble en tegnefilm produsert og lagt ut på NRKs Facebook-side sterkt kritisert for antisemittisme. Den viste en ortodoks jøde som deltok i et Scrabble-spill, der motstanderen nøler med å legge ned sitt poenggivende ord «jødesvin». NRK avviste anklagene om antisemittisme, men fjernet teksten «tagg en jøde» fra videoen.

 Dekningen av Israel-Iran-krigen i 2025 
I juni 2025, da de israelske angrepene på Iran og iranske gjengjeldelsesangrep på Israel fant sted, var NRK aktive i dekningen av krigen, sidehistoriene og etterspillet. 

 Se også 
 Med lisens til å sende: en egenprodusert dokumentarserie på 9 episoder som ble sendt sommeren 2008 i forbindelse med NRKs 75-årsjubileum.

 Programinnhold 
 :Kategori:Radioprogrammer i NRK
 :Kategori:TV-produksjoner på NRK
 Lister over norske TV-programmer

 Medarbeidere 
 NRK-journalister
 Liste over NRKs korrespondenter

 Referanser 

 Litteratur 
 Sverre Christophersen: Vel møtt til sendingen! : fjernsynets første 15 år (1975) ISBN 82-05-08309-6
 Henrik G. Bastiansen og Hans Fredrik Dahl: Norsk mediehistorie (2003) ISBN 82-15-00325-7
 Hans Fredrik Dahl og Tore Helseth: To knurrende løver – kulturpolitikkens historie 1814–2014. ISBN 978-82-15-00819-6
 Hans Fredrik Dahl: Hallo – hallo!: kringkastingen i Norge 1920–1940. NRKs historie bd.1 (1. utg 1974, 2. utg 1999) ISBN 82-02-18478-9

 Hans Fredrik Dahl og Henrik G. Bastiansen: Over til Oslo NRK som monopol 1945-1981. NRKs historie bind 3. ISBN 82-02-17644-1
 Jørn Enger: Hele landet på lufta. Historien om NRKs distriktskontorer (2006) ISBN 82-8178-200-5

 Eksterne lenker 

 NRKs årsrapport og årsregnskap
 NRK Radio
 «Lydklipp: Kodemeldinger fra London under krigen», fra NRK Skole


Kategori:Den europeiske kringkastingsunion
Kategori:Etableringer i 1933
Kategori:Norske TV-kanaler