Øvre Eiker

Øvre Eiker er en kommune i Drammensregionen i Buskerud fylke. Den grenser mot kommunene Kongsberg, Flesberg, Sigdal, Modum, Lier, Drammen og Holmestrand. Sammen med tidligere Nedre Eiker er kommunen en del av landskapet Eiker, som er et frodig dalføre langs Drammenselva med Modum mot nord og Drammen mot øst.

En person fra Eiker kalles eikværing, og dialekten som brukes er Eiker-dialekt.

 Geografi 
Eiker er ei typisk flatbygd. Dette gjelder området langs Drammenselva og sidedalen vestover mot Fiskum. Her er det gode jordbruksområder. langs åssidene er den kuperte skogen og åkerlapper fremtredende.

Høyeste punkt er Myrehogget, 707 moh.

I sør renner Eikernvassdraget, som domineres av de sammenhengende innsjøene Eikern og Fiskumvannet. Eikeren er 156 m dyp mens Fiskumvannet er grundt. Størsteparten av innsjøen Eikern ligger i Øvre Eiker, resten i Hof i Holmestrand.

Langs Eikern ruver skogskledte høyder som strekker seg opp til rundt 700 moh her og ved Vestfossen og Darbu er det mye fruktdyrking.

 Vann, elver og naturområder 
 Eikeren, Eikeren med Fiskumvannet er 20 km lang, inntil 2,5 km bred, 156 m dyp. Eikeren har en god bestand av blant annet gjedde, abbor og ørret, men her finnes også sik, mort, brasme, vederbuk, ål, stam, ørekyte, røye og krøkle.
 Hellefossen er et populært sted for laksefiskere. Alt på 1200-tallet ble det klaget over at bøndene under Hellefoss hindret laksens oppgang i elva. De skal ha brukt en mæle som hindret laksen i å gå opp strømmen, men i stedet gli tilbake i mæla (kum), der ble den så fanget.
 Skarragruvene ved Jungeren er et populært turmål.
 Trollbrua ved Eikeren er ei naturskapt bru over Tryterudelva på grensen mellom Øvre Eiker kommune og Holmestrand kommune.
 Smedbrua er en steinhvelvbru fra ca. 1767 som ligger langs Gamle Kongsbergvei.
Populære badesteder er Sundhaugen ved Fiskumvannet og Hoensvannet.

 ArealfordelingAschehoug og Gyldendals Store norske leksikon, 4. utgave, 2005-07, www.snl.no 22.06.2006 
 Jordbruk 	12 %
 Produktiv skog 	64 %
 Ferskvann 	8 %
 Annet areal 	16 %

 Klima 
Klimaet i Øvre Eiker er preget av varme sommere og kalde vintere. Ekstremer kan variere ifra +33 til -30. I 1991 satte Bioforsk opp en værstasjon i Hokksund, denne målte -29,5 grader i 1994. Hokksund har også fylkesrekorden for høyeste temperatur i mars og mai, med henholdsvis 22,5 og 30,6 grader.

 Geologi 
De vestlige delene av Eikers berggrunn ble dannet i prekambrium (altså fra 700 millioner år tilbake helt fram til 4,5 millioner år siden) Dermed er grunnfjellet blant det aller eldste som fins i Norge, og er for det meste av gneis. I kambrium ble Eiker dekket av vann, som varte gjennom de neste periodene ordovicium og silur. Sjøen var da ikke dypere enn 100-130 meter. Det er det funnet mange fossiler av dyrene som levde i denne perioden, spesielt av trilobitter og snegler. Waldemar Christopher Brøgger foretok mange paleontologiske studier på Eiker og i 1878 ga han ut Paradoxidesskifrene ved Krekling senere, i 1882, kom nok en bok Die silurischen Etagen 2 und 3 im Kristianiagebiet und auf Eker. Boken, på 376 sider, beskrev en rekke nye arter av fossile dyregrupper og gav viktige bidrag til trilobittenes utviklingshistorie.

Området er en del av Oslofeltet hvor mange av de mest fruktbare jordbruksområder i Norge befinner seg. Formingen av landskapet skjedde i istiden som gravde seg ned i de myke bergartene og skapte dalfører og enkelte områder fikk et rikere jordsmonn enn andre.

Eikeren har også gitt navnet til bergarten Ekeritt som finnes rundt innsjøen. Bergarten er grovkornet og rødlig, men kommer i forholdsvis store lokale fargevariasjoner i ett spekter fra rødlig, via gråfiolett til blekrosa. Den ble dannet i perm for 270–250 millioner år siden samtidig med flere andre bergarter. Andre dypbergarter (Magmatiske) på Eiker er Drammensgranitt og Gabbro. Av dagbergarter (Vulkanske) finner man Basalt og Rombeporfyr som er typiske lavabergarter for Oslofeltet. Blant sedimentære bergarter (Kambrosilur) forekommer Kalkstein, Kalkskifer, Sandstein og Skifer. Grunnfjellet (Metamorfe) består av Gneis og Kvartsitt.

Av metalliske mineraler (Malmmineraler) har det historisk forekommet gruvedrift av Kopperkis (Chalkopyritt), Sinkblende (Sfaleryt), Blyglans (Galenitt) og Svovelkis (Pyritt) finnes utbredt i fjellgrunnen. Silikater og andre mineraler finnes i de granittiske områdene og i kontaktsonen mellom granitt og kalkstein. Forekomstene er av Kvarts, Feltspat, Glimmer,  Flusspat og Kalkspat. Blant sjeldnere mineraler kan man finne Gahnitt, Høgbomitt, Aegirin, Pegmatitt, Ametyst og en forekomst av Vesuvian finnes ved Hamrefjell.

 Samfunn 
miniatyr|300x300pk|Øvre Eiker rådhus i Hokksund

 Befolkning 
Omtrent halvparten av kommunens innbyggere bor i kommunesenteret Hokksund, mens resten i hovedsak er bosatt i tettstedene Vestfossen, Skotselv, Ormåsen og Darbu.

En innbygger kalles eikværing og dialekten som brukes er Eiker-dialekt.

Offentlige tjenester
Kommunen har åtte grunnskoler fordelt på fem barneskoler, to ungdomsskoler og en 1-10.-skole. I kommunen finner vi også Buskerud Folkehøgskole.

Sykehjemmet Eikertun helsehus i Hokksund består av langtidsavdelinger for somatisk syke og for personer med demens, avdeling for lindrende behandling samt felles nattjeneste. Kommunen har felles brannvesen med flere nabokommuner gjennom Drammensregionens Brannvesen IKS.

Hokksund likningskontor betjener kommunene Øvre Eiker,Modum og Sigdal. Kongsberg og Eiker tingrett har sete i Hokksund, og Eiker videregående skole ligger også her. Buskerud folkehøgskole holder til på Darbu.
miniatyr|300x300pk|Gamle Hokksund barneskole fra 1953

Kommunens grunnskoler
Hokksund barneskole
Ormåsen barneskole
Darbu barneskole
Røren barneskole
miniatyr|300x300pk|Vestfossen ungdomsskoleVestfossen barneskole 
Skotselv skole (1.-10.)
Hokksund ungdomsskole
Vestfossen ungdomsskole

Svømmehaller og bibliotek
 Hokksund svømmehall ligger i Hokksund rådhus. Hallen har ett basseng som er 25 meter lang og 2 meter dyp på det dypeste.
 Nye Hokksund svømmehall ligger på Loesmoen i tilknytning til nye Hokksund barneskole. Den ble åpnet høsten 2025.
 Vestfossen folkebad ligger i samme bygg som Vestfossen barneskole. Svømmehallen har ett basseng som er 16 meter langt og 1,6 meter på det dypeste.
 Øvre Eiker Bibliotek ligger, som Hokksund svømmehall, også i Hokksund rådhus.

 Samferdsel 
miniatyr|300x300pk|Fiskumsundet i Øvre Eiker ca 1910.

 Vannveier 
Fra den første bosettingen i Eiker og frem til nyere tid har Drammenselva, Vestfosselva og Eikeren vært viktige samferdselsårer gjennom kommunen til Eidsfoss, Drammen, Modum og videre til Ringerike og Hallingdal, samt vestover.

Det var tømmerfløting i disse elvene og flere bielver og på Eikeren i mange år. I Bingsvassdraget var det fløtning til 1969. Kverk hengsle nedenfor Skotselv var et sentralt hengsle for slipping av tømmer til nedre del av vassdraget. Skotselv Cellulosefabrik og papirfabrikken Holmen-Hellefos hadde egne hengsler for mottak av tømmer i elva. Tømmeret til Vestfos Cellulosefabrik ble samlet ved Steinberg hengsle og fraktet opp Vestfosselva. Fram til 1904 ble dette gjort av tømmerdragere med hest, men etterhvert  fikk Vestfos Cellulosefabrik egen slepebåt. På Eikeren ble tømmeret seilt som flåter.

Eidsfos Jernverk hadde først seiljakter og senere dampbåter, hjuldamperen DS «Ekeren» og senere DS «Stadshauptmand Schwartz», som fraktet jernmalm og også passasjerer mellom Vestfossen og Eidsfoss.

Dampskip gikk også på Drammenselva så seint som i 1915.
miniatyr|300x300pk|Gamle Hokksund bru i årene 1905–14.

 Veier 
Det finnes noen gamle hulveier ved Hokksund og landets første riksvei, kongevei, fra Kongsberg til Drammen, går gjennom Eiker. Veien gikk fra Kongsberg (Gamle Kongsbergveien) over den gamle steinhvelvbru, Smedbrua, fra 1624 og til Hokksund (Christian IVs vei) hvor den krysset Drammenselven ved sundstedet (Sundgata), før Hokksund Bru ble bygget, og gikk på nord-østsiden av elven (Klommesteinveien) til Drammen.

I 1989 ble hovedveien flyttet til sør-vestsiden av Drammenselva fra Langebru til Mjøndalen. Veien ble dermed lagt utenom Hokksund sentrum. Den nye traseen ble forlenget mot Kongsberg i 1992. Dette er i dag Europavei 134 mellom Drammen og Kongsberg, fra Vassum til Karmø. Den gamle veien mellom Drammen og Kongsberg blir også kalt Sølvveien i turistsammenheng.

En annen gammel hovedvei følger østsiden av Drammenselva til Modum, Riksvei 350.

Veiforbindelsen langs Eikern fra Vestfossen til Eidsfoss, og Tønsberg, var lenge bare en ridevei. Utbyggingen av kjørevei startet først i mellomkrigstida og ble fullført under andre verdenskrig. Eikernveien er i dag en del av Fylkesvei 35.

 Jernbane og buss 

Det er flere ekspressbusser tilknyttet Øvre Eiker, og det er lokal busstrafikk som kjøres av Vy Buss.

 Energiforsyning 
Øvre Eiker Energi AS er kommunen sitt selskap innen strømleverandør og fibernett.

Øvre Eiker kommunale elektricitetsverk bygde sin første kraftstasjon ved Hoenselva i 1915. Allerede i 1909 bygde Fredfoss Uldvarefabrikk Fredfoss Kraftstasjon. Gamle Vestfossen kraftstasjon ble bygd i 1910, og ble lagt ned da den nye kraftstasjonen ble satt i drift i 1984.

Hakavik-kraftverket ble satt i drift i 1922 og produserer «jernbanestrøm» (enfaset 16 2/3 Hz). Det er et av landets eldste kraftverk i drift. Kraftverket er et nasjonalt kulturminne og er foreslått fredet i Statkrafts verneplan for bevaringsverdige anlegg.

Det første kraftverket ved Hellefoss ble satt i drift i 1952, men allerede i 1895 ble mekaniske slipemaskiner på Hellefoss Træsliperi drevet direkte av vannturbiner. I nyere tid startet Skotselv Kraftverk produksjon i 1992.

miniatyr|Watsanpong-tempelet
 Livssyn 

I kommunen utgjør sognene Fiskum, Haug og Bakke Eiker prestegjeld, som er en del av Eiker prosti i Tunsberg bispedømme (Den norske kirke). Pinsevenner og adventister holder også til i kommunen, og Human-Etisk Forbund har rundt 400 medlemmer. I Øvre Eiker ligger det thailandsk-buddhistiske tempelet Watsanpong (thai: วัดสันโป่ง).

 Næringsliv 
Tettstedet Hokksund (Gamle Hokksund) vokste fram rundt sundstedet med ferjetrafikk og med laksefiske i Drammenselva. Sener var det også tømmerfløting, Nøstetangen glassverk og transport til Kongsberg sølvverk. Den største samlingen av sagbruk i Drammensvassdraget var sagene under herregårdene Fossesholm i Vestfossen og Sem. Skotselv hadde den nest største samlingen av sagbruk og her lå også Hassel jernverk med jernverk og kullbrenning. Det var også flere andre sagbruk i distriktet og også en rekke møller. Vestfossen hadde på slutten av 1700-tallet over hundre hus og rundt 750 innbyggere, som var omtrent på størrelse med kjøpstaden Kristiansund og større enn byer som Sandefjord, Grimstad, Lillesand, Flekkefjord og Egersund.

Den tradisjonsrike papirfabrikken Hellefoss as ble begjært konkurs i 2013. Bedriften fikk nye eiere,  og fabrikken har siden fortsatt driften og har gått med gått i pluss. Andre hjørnesteinsbedrifter er Loe Rørprodukter, som produserer betongkummer, betongrør og tilbehør til dette. Loe Betongelementer produserer betongelementer til tak, dekker, søyler, bjelker, fasader, trapper og andre elementer til byggeprosjekter.

Eiker Senter er et kjøpesenter som ligger ved E134 like utenfor Hokksund sentrum.

OSO Hotwater produserer beredere til boliger, industri og marine. Fjerdingstad Trevarefabrikk ble etablert i 1949. I 1962 startet de produksjon av H-vinduet (husmorvinduet), og i 2010 skiftet de navn til H-vinduet Fjerdingstad AS. Hellik Teigen har siden 1901 drevet med gjenvinning av jern og metall og har avdelinger flere steder i landet.

Eiker Gårdsysteri produserer håndlaget kvalitetsost basert på moderne teknologi og naturlig råvareproduksjon.

Det privateide rehabliteringssenteret Unicare Hokksund tar seg av pasienter etter avtale med Helse Sør.

 Industri 

 Treforedlingsindustri 
Det ble anlagt en rekke sager som utnyttet kraften fra elvene, da spesielt ved bielvene. Bare under herregårdene Sem og Fossesholm var det ti vannsager. Fløtingen og sagene var viktige for utviklingen ikke bare i Eiker men for hele Drammensregionen.

Med all sagbruksvirksomheten ble det også etablert treforedlingsindustri i Eiker. Haugianerne anla Ekers Papirfabrik allerede i 1801 som var den tredje papirfabrikken som ble satt i drift i Norge. I Vestfossen ble også Vestfossen Træmassefabrik og Borchs Træsliberi, senere Ekers Træsliberi, startet i perioden 1868-1870. Treforedlingen skjøt for alvor fart ved etableringen av Vestfos Cellulosefabrik i 1886, som var Norges første produsent av sulfittcellulose. Dette var en bedrift med flere hundre ansatte. I 1888 startet Skotselv Cellulosefabrik og i 1889 Hellefos Træsliberi.

Dampsagene tok etter hvert over for vannsagene som Eker Dampsag & Høvleri, fra 1899 og Loe Brug. Da elektrisitet var kommet til Eiker, ble firmaer som Haugsund Elektriske Sag & Høvleri etablert. Denne bedriften ble startet opp i 1912, gikk konkurs i 1931 og startet opp igjen som Haugsund Sag & Høvleri i 1932, med drift til 1954. Også trevarebedrifter ble etablert. Her kan nevnes Vestfossen Trævarefabrik, som ble startet i 1914 og var i drift fram til 1970-tallet, og Hokksund Trevarefabrikk.

 Meierier og møller 
Det var en rekke mindre meierier på Øvre Eiker. Tre av de større meieriene var Vestfossen Meieri (etablert i 1884), Fiskum Meieri (etablert i 1887) og Haugsund Meieri som ble etablert i 1891. Alle tre meieriene fortsatte fram til sammenslåingen i Eiker Meieri i 1958. Da flyttet de til nye lokaler på Langebru i Hokksund.

Det lå en rekke møller langs elvene, da spesielt ved bielvene. Hoens nedre mølle, som nå har navnet Felleskjøpet Agri SA Region 4 avd Eiker Mølle, ble etablert ved Hoenselva i 1897 og overtatt av Øvre Eiker kommune i 1914.

 Tekstilindustrien 
Utenfor Vestfossen ble også Fredfoss Uldvarefabrikk satt i drift i 1895 som var den største bedriften som ble etablert i Eiker på den tiden. Den ble en del av de fem bedriftene i De Forenede Uldvarefabrikker i 1916.

Et spinneri ble anlagt i Vestfossen på 1840-tallet og siden utvidet med veveri. Bedriften het Nøsted Dampvæveri.

Eiker Trikotagefabrikk ble etablert i Hokksund i 1923 og var i virksomhet til 1975.

 Glassverk 
Det berømte glassverket Nøstetangen ble startet i Hokksund i 1741 og var i drift til 1776.

 Jernverk og støperi 
Hassel jernverk startet produksjon av støpte ovnsplater og andre ulike typer jerngods i 1649, og driften her varte i over 200 år.

Norsk Elektrisk Stålstøperi ble anlagt i Hokksund i 1916, men gikk konkurs allerede i 1922.

 Bergverksindustri 
Bergsgruvene med kobberholdige forekomster har blitt utnyttet i flere perioder fra 1620, blant annet av Kongsberg Sølvverk på 1700-tallet. Ekers Kobberværk drev i årene 1848-1878, Haugsunds Kobberværk i årene 1874-1880, Ekers Kobberværk i årene 1885-1889. I 1993 forsøkte A/S Mermine å benytte ny teknologi for å utvinne metaller og mineraler, men virksomheten ble innstilt etter kort tid.

I 1727 satte Kongsberg Sølvverk i gang drift i nordenden av Kjennerudvannet med aktivitet til 1782, om enn ikke sammenhengende. Skarragruvene var i drift under Kongsberg Sølvverk i årene 1769-1798 og ble drevet på sølv og til dels gull.

I Christianus VI og Sophie Magdalenas grube ved Dørja ble det forsøkt drift på 1730-tallet.

Et annet viktig gruveområde på 1800-tallet var Krambudalen øst for Ekeren.

Rundt 1900 ble det en oppsving i gruvedriften igjen, særlig i området rundt Fiskum. Firmaer som britiske The Royalberg Copper Mines Ltd og The Fiskum Syndicate limited.

 Annen industri 
Det var også mye annen industri på Øvre Eiker, for eksempel Braathens garveri i Hokksund på 1800-tallet. På 1800-tallet lå det også en treoljefabrikk ved Gunhildrud på Fiskum, som ble drevet av gårdens eiere. Treolje ble brukt til belysning, men ble snart utkonkurrert av jordolje.

Clausen, Kaldager & Co startet i Skotselv i 1903 med produksjon av måleutstyr, blant annet manometre og ble derfor på folkemunne kalt «Manometer'n». Bedriften eksisterer fortsatt under navnet Hypteck AS.

Eker Cementvarefabrik ble etablert på Losmoen i 1913, med produksjon av takstein og sementrør frem til 1995. Loe Betong ligger også på Losmoen og har eksistert siden 1933.

I 1951 etablerte A/S Norsk Ytong seg ved Sem mellom Hokksund og Vestfossen, med produksjon av lettbetong. Bedriften fortsatte produksjonen til 2000.

OSO Hotwater som produserer varmtvannsberedere flyttet fra Oslo på slutten av 1950-tallet og etablerte seg på Loesmoen, hvor de fremdeles holder til.
miniatyr|300x300pk|Haugsund Middelskole i Øvre Eiker fra 1902.

 Historie 

 Navnet 
Navnet har blitt skrevet på forskjellige måter som Eikjar, Eier, Egher, Eger og Eker.

Flere mener navnet kommer av tresorten eik. Dette ble hevdet allerede av Hans Strøm (sogneprest i Eiker, doktor i teologi, naturvitenskapsmann og forfatter av både topografiske, zoologiske og botaniske verker, 1726-1797) og Oluf Rygh (arkeolog, stedsnavngransker og historiker, 1833-1899), men andre som Nils Johnsen (lærer, redaktør og bygdebokforfatter fra Vestfossen, 1868-1932) mente at navnet kom av «eikre», åker.
miniatyr|300x300pk|Flyfoto av Drammenselva i Hokksund, 23. august 1946.

 Bosetning 
Det fins bevis for at mennesker har levd her siden 8000 f.Kr. Tidlig i vikingtida var Eiker den vestlige delen av kongeriket Vingulmark. Drammenselva hadde en vannstand som var 5-6 meter høyere enn i dag under vikingtida slik at Hokksund var en havn for steder lenger inne i landet som Numedal og Hallingdal. Arkeologen Øystein Kock Johansen skriver i bind I av Eikers historie at det er vanskelig å si nøyaktig hvor mange som bodde i Eiker i vikingtida, men anslår det til minst 120 gårder og rundt 3000 innbyggere. Det ble funnet en stor gullskatt på gården Nedre Hoen i Hokksund i 1834, Hoenskatten som besto av 20 mynter, 51 smykker og over 200 perler av glass og halvedelstein som lå tett sammen. Antakelig har de vært pakket i et klede som senere var gått i oppløsning. De fleste myntene er fra midten av 800-tallet. Man antar at skatten er deponert mellom år 875 og år 890. I tillegg til Hoenskatten er det gjort flere andre funn på Eiker. I 1911 ble det funnet en sølvskatt på gårde Loe, og det er også funnet 20 graver og 13 enkeltfunn. Ved Lerberg (Lerberghaugen) ble det i 1934 funnet to flotte bronsespennene. Også på Skott er det funnet en flott bronse gjenstand, en bronsenål som mennene pyntet seg med.

Noen arkeologiske funn fra Øvre Eiker
miniatyr|Langhus fra 200-tallet
I 2014 fant man en vikinggård ved Haug kirke ikke langt fra Hokksund sentrum. På Sem, Bergsjordet, er det funnet spor av en rekke bygninger, Sem-funnene består av mer enn 40 kokegroper og 11 gravhauger under de arkeologiske utgravingene som er foretatt. En av bygningene har vært et stolpehus med en lengde på hele 16 meter, et annet enormt stolpehus ble oppdaget i 2023 med en bredde på 16 meter og en lengde på over 22 meter, total lengde er ikke lett å si fordi det forsvinner under nåværende Semsveien og mest sannsynlig et stykke inn på jordet på andre siden av veien hvor man ennå ikke har foretatt undersøkelser. Man regner med at bygningen har vært 11-12 meter høy, noe som tilsvarer et fire etasjers hus. Nærmere undersøkelser viste at huset ikke var fra vikingetiden som først antatt, men fra 200-tallet. Langhusene fra denne tidsperioden, som er funnet tidligere, er 5–7 meter brede. Dette er større enn hus fra både Danmark og Sverige på den tiden. Et så stort hus er et synlig tegn på makt og stor rikdom. Dette tyder på at Sem har vært et viktig sted fra bronsealderen, gjennom hele jernalderen og inn i vikingtid og middelalder. Det er funnet mange våpen i gravene og i andre funnsteder, flere våpen enn i andre områder i Norge. Det var sverd, økser, spyd, skjold og pilspisser. Halvparten av gravene inneholdt våpen, og i to graver ble det funnet skip, men skipene var i dårlig forfatning. Også hester, som var gravlagt med eierne, og rideutstyr er funnet i fire av gravene. Det er ikke mange av vikingene fra Eiker som man vet navnet på men Bødmund Skot, fra Skotsmoen er en av dem.

Eiker har fra middelalderen vært ting-område, prestegjeld og eget len, men lå ellers under Akershus len. Eiker amt ble opprettet i 1675 men ble innlemma i Buskerud amt i 1679.

En ubebodd del ble overført til Skoger i 1843 og 1. juli 1885 ble Eiker kommune delt i Øvre Eiker og Nedre Eiker som nå er en del av Drammen kommune.

Om kvelden 23. desember 1910 gikk et stort jordskred på Eiker. Skredet berørte tre Sanden-gårder og to Haga-gårder på Horgen, mellom Lerberg og Krogstadelva. Ingen av hovedhusene ble tatt av raset og ingen mennesker ble drept eller skadet. Raset tok med seg over 300 mål dyrket mark, husdyr og bygninger og gled ut i Drammenselva. Det sies at hestene som passerte på veien på rasdagen var urolige og ville helst ikke gå forbi.

 Eker len og setegårdene 
Da «dronning» Margrete I var regent opprettet hun i 1388 Eker lend. Eker len omfattet foruten Eiker også Modum og Tverrdalene (Eggedal, Sigdal og Krødsherad).

Adelsmannen, ridder, fogd og riksråd Benedikt Nikolausson ble på slutten av 1300-tallet lensherre på Sem setegård som var i kronens eie og ble hovedsete i lenet. Det var flere kongebesøk på Sem, Kong Christian IV bodde her i et par uker i 1624 i forbindelse med hans inspeksjon av de nyoppdagede sølvforekomstene på Sandsvær. Han grunnla bergstaden Kongsberg, anla Kongsberg Sølvverk ved en kongelig resolusjon og ga ordre om å bygge en kjørevei, kongeveien, fra Kongsberg til Hokksund for å lette transporten fra sølvverket. Fra 1626 til 1640 var det Ove Gedde som var lensherre på Eker. Gedde oppførte en ny hovedbygning, ikke i tre som var vanlig men et renessanseslott i mur og bindingsverk. 94000 murstein var hentet fra Harlingen i Nederland og blitt rodd opp «Dramselva». Hannibal Sehested (gift med Christiane, Christian IVs datter) overtok Sem med sine rundt 50 underliggende gårder. Sehesteds fortsatte med oppkjøp av undergårder og sagbruk og i 1648 hadde Sem 183 undergårder i Eiker, Lier og Skoger. Det er i dag ingen synlige rester av bygningene på Sem.

En annen setegård var Foss-godset (Fossesholm) i Vestfossen som ble samlet i 1541–1548 av lensherren på Akershus, Peder Hanssøn Litle. Godset strakk seg fra Hof, med store skogeiendommer på begge sider av Eikern, og helt ut til Drammensfjorden, ca. 200 000 mål. Det hadde omfattende sagbruksvirksomhet med mange sagbruk. Jørgen von Cappelen overtok og det ble en adelig setegård.

Ulleland var også en adelig setegård fra cirka 1630 til 1730, av eier kan nevnes Hannibal Sehested, riksadmiral Henrik Bjelke og slektene Huitfeldt, Skram og Stockfleth. Gården er første gang nevnt i et testament fra 1430. Nord for Fiskumvannet lå setegården Skjelbred som tilhørte blant annet slektene Dyre, Skak, Huitfeldt, Tordenstierne og Hannibal Sehesteds. Litt lenger syd lå nok en setegård Nedre Fiskum.

 Andre verdenskrig 
I 1941 ble det dannet tre motstandsgrupper i Øvre Eiker, en i Skotselv – Bingen området, en kommunistisk gruppe og en gruppe som hadde kontakt med andre grupper i kommunene rundt Eiker. Senere samme år blir det også dannet en gruppe i Vestfossen – Fiskum området. Det ble også laget illegale aviser i Eiker. I 1942 og ut krigen ble motstanden mer organisert av Milorg.
Vidkun Quislings Nasjonal Samling (NS) hadde i 1942 ca. 300 medlemmer i Eiker.

Milorg hadde på slutten av andre verdenskrig hjemmesteder på Holtefjell. Det ble først laget 3 leirer, «celleleiere», med meget enkle standard for en tropp på 27 mann. Senere ble det laget mer permanente «celler», med vegger tak og køyer, 3 hytter med plass til totalt 30 mann. Det var folk fra Eiker som hadde behov for å gå i dekning for Tyskerne. "Gutta på skauen" drev trening sammen med andre motstandsfolk og opprettet våpendepot.

Det var også «celleleier» ved Junger men disse ble benyttet av motstandsfolk fra Hurum og Røyken.

Det var 4 flyslipp plasser ved Holtefjell, ved Grøllvannet, ved Krokvannet, ved Prestevannet og ved Hoensvannet. Totalt ble det foretatt 6 slipp av våpen og utstyr.

På «Arbeideren» i Hokksund var det på slutten av krigen en tvangsarbeidsleier med 101 Sovjetiske sivile.
 Natur 

 Verneområder 
Fiskumvannet naturreservat ble opprettet i 1974, og er et naturreservat og ramsarområde. Reservatet omfatter deler av Fiskumvannet og Hegstadmyra. Rødlistede arter som knekkand, bergand og lappfiskand hekker her, og kortnebbgåsa raster her under trekket til og fra Svalbard.

Verneområder i Øvre Eiker kommune (alfabetisk):

 Fiskumvannet naturreservat, opprettet 19. april 1974, 1 173 da
 Fosseteråsen naturreservat, opprettet 11. desember 2015, 1 1877 da
 Hamrefjell naturreservat, opprettet 16. november 1984, 18 da
 Haugnes naturminne, opprettet 15. januar 1988, 1 da
 Klippa naturreservat, opprettet 20. juli 2023, 268 da

 Kolbergtjernmyra naturreservat, opprettet 20. juni 1986, 537 da
 Krekling naturminne, opprettet 15. januar 1988, 3 da
 Råen naturreservat, opprettet 18. april 1986, 13 da
 Sandsbakken naturreservat, opprettet 18. april 1986, 88 da
 Skarra naturminne, opprettet 15. januar 1988, 2 da
 Stavlum naturreservat, opprettet 18. april 1986, 17 da

Kultur
Øvre Eiker har ingen offisiell sang, men Holtefjellsangen, med tekst og melodi av Knut Lie Jensen, blir mye benyttet, som for eksempel 17. mai, ved jubileum og i andre offisielle sammenhenger. Sangen ble skrevet rett etter andre verdenskrig og er en hyllest til de lokale milorg-gruppene på Øvre Eiker.

 Kor og korps 
Kommunen har et aktivt kulturliv, med mange foreninger, teatergrupper, kor og korps.

Et utvalg av kor:

 Vox Egeri
 EikerKoret
 Hokksund Mannskor
 Vestfossen Mannskor

Et utvalg av korps:

 Øvre Eiker Musikkorps
 Øvre Eiker skolekorps
 Skotselv Musikkorps
 Fiskum skole- og ungdomskorps

Idrett
Øvre Eiker har en rekke idrettslag og klubber, et av dem som har hatt størst suksess, er Eiker O-lag, orientering, som ble stiftet i 1960 og som har hatt flere kjente utøvere med nasjonale og internasjonale topplasseringer som Knut Berglia, Morten Berglia og Anne Line Nydal. Også innen turn har man hatt topp utøvere fra Hokksund Turnforening og Vestfossen Idrettsforening med kjente utøvere som Kjersti Løken, Gro Sandberg og Sidsel Ekholdt. Innen skisporten har er det kjente utøvere som langrenns-brødrene Tor Håkon og Geir Holte, skihopperen Ole Bremseth og i nyere tid Helene Marie Fossesholm som i tillegg til langrenn også er god i terrengsykling. Innen motorsport har navn som Sverre Isachsen og Morten Bermingrud gjort seg bemerkede, senere er det Frank Tore Larsen, Marius Bermingrud og Martinius Stenshorne som plasserer seg høyt opp på resultatlistene. Men også innen andre idretter som functional fitness, Kristin Holte, og ikke minst alpint med Lucas Braathen, som representerer Brasil, er Øvre Eiker representert.

Idrettslagene i kommunen er:

 Bakke IF – Allidrett, ski, håndball, fotball og E-sport
 IF Eiker Kvikk – Fotball, sykkel og friidrett
 Fiskum Idrettslag – Sykkel
 Hokksund IL – Allidrett, ski, håndball, fotball og E-sport
 Vestfossen Idrettsforening – Allidrett, håndball, fotball, turn, tennis og atletklubb

I tillegg er det en rekke klubber som for eksempel:

 Eiker Badmintonklubb
 Eiker Brettseilerklubb
 Eiker Cheerleading Team Eagles (ECT Eagles) 
 Eiker ride- og kjøreklubb
 Eiker padleklubb
 Eiker Skiklubb
 Hokksund Pistolklubb
 Skotselv Volleyball
 Øvre Eiker Svømmeklubb
 Chon-Ji Taekwondo Academy

Eiker Fotballklubb ble stiftet 31. desember 1988 og fotballgruppene i klubbene Hokksund IL, IF Eiker Kvikk og Loesmoen ble slått sammen. Men klubben klarte aldri å etablere seg oppe i divisjonene, og de lokale talentene fortsatte å søke til Mjøndalen og Strømsgodset. Etter noen år stilte Hokksund IL og IF Eiker Kvikk med egne fotballag igjen.

Idrettsanlegg:
 Sentrumshallen Hokksund, hallen brukes av Hokksund ungdomsskole og Hokksund håndball. Hallen er også til utleie
 Skotselvhallen er en flerbrukshall fra 2011, hallen brukes av Skotselv barne- og ungdomsskole. Hallen leies også ut til Bakke Idrettsforening
 Vestfossen flerbrukshall fra 1997 brukes av Vestfossen barne- og ungdomsskole samt Vestfossen Idrettsforening
 Loesmoen idrettspark består av Loesmoenhallen, fotballhall (46x66m) og kunstgressbane
 Falkbanen er Hokksund IL sin hjemmebane med 2 kunstgressbaner, klubbhus, garderober og ballbinge
 Øvre Eiker stadion, Hokksund IL Fotball  (Omregulert til boliger)
 Eiker Kvikk Stadion, IF Eiker Kvikk
miniatyr|300x300pk|Øvre Eiker rådhus, svømmehall og bibliotek
 Museum 

 Fossesholm ligger ved Vestfossen og er en herregård i 1700-talls stil, med en lang og spennende historie. thumb|Sorenskrivergården i Hokksund er museum for Nøstetangen glassverk|300x300pk
 Nedre Buskerud Hjemmefrontmuseum ligger på Fossesholm Herregård. Utstillingen gir en bred presentasjon av lokale forhold og begivenheter i okkupasjonsårene 1940-1945.
 Nøstetangen Glassmuseum ligger i den gamle sorenskrivergården i Hokksund og presenterer glasskunst både fra Norges første glassverk, som lå på Nøstetangen ved Hokksund, og fra andre glassverk og glasskunstnere. Museet er åpent daglig i sommersesongen
 Norsk Motorhistorisk Senter ligger på Burud og er et samlingssted som drives av Motorhistorisk Klubb Drammen. En viktig del av senteret er en utstilling av kjøretøyer og andre gjenstander fra 1950-0g 60-tallet.
 Vestfossen Kunstlaboratorium høster gode kritikker for sine kunstutstillinger.

 Kirker 
 Haug Kirke er en langkirke med tårn av murstein. Det opprinnelige kirkebygget stammer fra 1152 men brant etter lynnedslag i 1818. Kirken ble gjenreist samme året men med 20 meter lavere tårn.
 Vestfossen kirke er en moderne arbeidskirke fra 2010. Klokketårnet er frittstående og kirken er bygd av betong, murstein, tre og glass.
 Vestfossen kapell ett kapell fra 1863. Kapellet tjente som sognekirke for Vestfossen kirkesogn, fram til Vestfossen kirke stod ferdig i 2010.
 Fiskum gamle kirke ble bygd omkring 1240 i stein og har 150 plasser. I 1866 ble den nye Fiskum kirke bygd, og gamlekirken hadde dermed ikke lenger noen funksjon i menigheten. Det ble opprinlig bestemt at kirken skulle rives, men en folkeaksjon bidro til å redde den.
 Fiskum kirke er en korskirke fra 1866 som avløste for Fiskum gamle kirke. Fiskum kirke har brent to ganger, i 1902 og 1940. Den nåværende kirken ble innviet i 1945.
 Bingen kapell er en langkirke fra 1924. Kirken er bygget i tre og har 100 sitteplasser.

 Kulturminner i Øvre Eiker 

Kommunen har en rekke fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Øvre Eiker, se liste over disse.

 Gamle Hokksund er et sentralt område i Eikers historie. Mellom sorenskrivergården og Hellefossen finnes mange bygninger fra 17- 18- og 1900-tallet. Tettbebyggelsen har beholdt sitt særpreg som kulturmiljø. Her finner vi den bebyggelsen som er blitt minst endret gjennom de siste 100 årene. Flere bygninger er blitt restaurert.
 Düvelgården på Øra i Skotselv.
 Eiker sorenskrivergård i Hokksund.

Tusenårssted
Øvre Eikers tusenårssted ligger i Hokksund, på østsiden av Drammenselva, på den gamle sorenskrivertomta mellom «Hokksund Camping» og Hokksund bru.

Tusenårsstedet ble offisielt åpnet den 11. juni 2005, samtidig med en stor markering av hundreårsjubileet for unionsoppløsningen. På stedet er det blant annet etablert en egen skulpturpark der alle skoler i kommunen har laget hver sin skulptur. Her er det også et museum om Nøstetangen glassverk, og et glassblåseri som har tatt opp igjen arven fra det opprinnelige glassverket.

 Hoenskatten 
Hoenskatten ble funnet på gården Nedre Hoen i 1834. Det var en gårdsarbeider som grov drensgrøfter i et fuktig område som kom på gjenstandene. Det er Norges største funn av gullsmykker fra vikingtiden med i alt ca. 2,5 kg gull og noen sølvsmykker. Skatten er utstilt i Kulturhistorisk museum i Oslo. En forstørret replika av spaden som ble brukt til å grave opp skatten finne man i rundkjøringen i sentrum av Hokksund. En unnselig liten informasjonstavle finnes på stedet hvor den ble funnet.

 Bygdeborger 
I Øver Eiker er det til nå funnet 10 bygdeborger. Før trodde man at bygdeborger var forsvarsverk, nå tror man at de har hatt andre funksjoner. Borgene har vært knyttet til de store gårdene i Eiker hvor det har vært husdyrhold og åkerdrift. Det er en rikdom i funn som er gjort som viser at Øvre Eiker har hatt en større plass i historien. En av de mest kjente bygdeborgene i Eiker er «Slottet» på Slottåsen i Bingen.

 Smebrua 
Smebrua går over Fiskumelva og er en del av Gamle Kongsbergvei, fylkesvei 2757. Dette er Norges eldste steinhvelvbru, fra rundt 1767 og en del av kongeveien Kong Christian IV ga ordre om å bygge i 1624, den skulle gå fra sølvverket i Kongsberg forbi Sem til "Haugsund" hvor frakten videre kunne foregå på Drammenselva, detter er landets eldste riksvei.

 Fiskumøksa 
På slutten av 1700-tallet fikk en bonde en steinøks i garnet. Fiskumøksa ble anerkjent som den fineste stridsøks fra norsk yngre steinalder da den ble levert til Universitetets Oldsaksamling i 1853 og er senere omtalt i en rekke arkeologiske arbeider. Øksa er en stridsøks med en lengde på 18,6 cm, og er svært godt bevart.

 Solbergvasen 
Solbergvasen er en enestående romersk vase som ble funnet i 1854 i ei myr ved gårdene Solberg og Grøsland. Glassvasen eller glassbegret var dessverre knust da den ble funnet, og de fleste av bitene mangler. Det som allikevel gjør at den bør nevnes er at den er fra det første århundre, og den eneste romerske vasen i kaméglass som har blitt funnet utenfor Romerrikets grenser. Delene av vasen oppbevares i Kulturhistorisk Museum i Oslo.

Politikk
Se også utdypende artikkel: Kommunestyrevalg i Øvre Eiker

Kommunestyrevalget 2023

 Vennskapskommuner og internasjonalt samarbeid 
 Ulricehamn i Sverige
 Kerteminde i Danmark
 Lempäälä i Finland
Øvre Eiker kommune ble i september 2011 medlem av Ring of the European Cities of Iron Works.

Se også
 Eiker
Liste over kulturminner i Øvre Eiker
Liste over ordførere i Øvre Eiker
Grunnkretser i Øvre Eiker
Eiker-dialekta
Sem-funnene

Referanser

Eksterne lenker


 Kommunefakta Øvre Eiker - Statistisk sentralbyrå 
 Nøstetangen - Norsk glassmuseum 
 Fossesholm herregård 
  Eikernytt.no - Nettavis for Øvre og Nedre Eiker
  VisitHokksund.no - Næringsportal for Hokksund
  VisitVestfossen.no - Næringsportal for Vestfossen