Mikroøkonomi

Mikroøkonomi (av det greske prefikset mikro, som betyr «liten») er en del av samfunnsøkonomien som studerer enkeltkonsumenters og enkeltbedrifters økonomiske beslutninger, og hvordan disse aktørene oppfører seg når de møtes på et marked og hvordan bedrifter danner bransjer.Pindyck, R. S. & D. Rubinfeld (2018). Microeconomics. Pearson Education Ltd.

Mikroøkonomi står i kontrast til samfunnsøkonomiens andre hovedgren makroøkonomi, som omhandler summen av all økonomisk aktivitet i et samfunn, herunder nasjonalprodukt, finanspolitikk, vekst, renter, inflasjon og arbeidsledighet. Mikroøkonomi omfatter minst tre hovedbolker: konsumentteori, produsentteori og markedsteori samt velferdsøkonomi.

Moderne mikroøkonomi stammer fra nyklassisk økonomisk tenkning (på slutten av 1800-tallet) og gjør i stor utstrekning bruk av matematikk. Mikroøkonomi har blitt utvidet til omfatte deler av det som tradisjonelt regnes som makroøkonomi og moderne makroøkonomi bygger på mikroøkonomi (antakelser om individers, husholdningers og bedrifters atferd). Mange økonomiske tema er spesialområder eller spesielle anvendelser av mikroøkonomi for eksempel næringsøkonomi. Flere premisser for mikroøkonomisk teori har blitt kritisert blant annet menneskelig evne til å ta beslutninger (for eksempel av psykologene Amos Tversky og Daniel Kahneman)Myra H. Strober (1987) The Scope of Microeconomics: Implications for Economic Education, The Journal of Economic Education, 18:2, 135-149, DOI: 10.1080/00220485.1987.10845200 og betydningen av lover, sosiale normer og andre utenforliggende forhold.

Konsumenteori

Konsumentteorien tar for seg enkeltkonsumentene i et økonomisk markedssystem. Konsumentteorien tar utgangspunkt i noen få fundamentale forutsetninger. To av de viktigste er at konsumenten er rasjonell, og at konsumenten er nyttemaksimerende.

På bakgrunn av disse forutsetningene kan mikroøkonomer konstruere en såkalt nyttefunksjon for hver enkelt konsument. Men konsumenten har ikke ubegrenset med midler. Han er underlagt en budsjettbetingelse. Konsumentens problem blir derfor å maksimere nyttefunksjonen når budsjettbetingelsen er gitt. Konsumentteorien predikerer konsumentens valg i ulike hypotetiske situasjoner. Sentrale problemsstillinger er hvordan konsumenten reagerer på endringer i prisene på de produktene han bruker, eller på lønnsnivået. 

 Produksjonsteori 

Den andre fundamentale delen av mikroøkonomien er produsentteorien. Her studerer man bedrifters økonomiske tilpasning. Man forutsetter at bedriftens teknologi kan representeres av en produktfunksjon. Bedriftens problem blir da å maksimere produksjonen når kostnadsrammen er gitt.  Man kommer da fram til at det er en faktorkombinasjon som er den beste for bedriften. Man sier da at bedriften tilpasser seg substitumalt. Langs substitumalen er det en entydig sammenheng mellom produksjonsmengde og kostnader. Bedriftens tilbudsfunksjon blir dermed identisk med den substitumale kostnadsfunksjonen.

Markedsteori

En tredje viktig del av mikroøkonomien er markedsteorien, likevektsteorien eller pristeori. Her kobles bedrifter og konsumenter sammen i markedet og man studerer prisdannelsen. Man studerer også konsekvensene av ulikhet i strategisk type blant bedriftene. Altså om bedriften er en monopolbedrift eller frikonkurransebedrift eller en bedrift som ligger et eller annet sted imellom disse ytterformene.

 Se også 
 Økonomi
 Spillteori

 Referanser