Olav H. Hauge

Olav Håkonson Hauge (1908–1994) var en norsk gartner, oversetter og forfatter som var en av de viktigste lyrikerne innenfor den modernistiske tradisjonen på 1900-tallet. Han ble født i Ulvik i Hardanger, på gården Hakestad der han ble boende hele livet.Wibeke Knagenhjelm, Høvding blant norske fjell. Her hører jeg hjemme i Aftenposten den 9. januar 1993. Han skrev på nynorsk med mye innslag av dialektord fra Hardanger (ordforklaringer i fotnoter forekommer). Hauge oversatte lyrikk fra engelsk, tysk og fransk. Hauge signerte til 1939 med «Olav Hauge» og begynte etter dette å bruke bokstaven «H.» (etter faren Håkon) for å unngå forveksling med en annen Olav Hauge. Hauge ga ut diktsamling omtrent hvert femte år etter debuten. 

Av yrke var han utdannet gartner, og arbeidet i unge år som innleid arbeidskraft på gårdene i nærmiljøet. Senere bodde han i kårhuset på Hakestad, og hadde en liten frukthage. Fra 1978 var han gift med billedkunstneren Bodil Cappelen (født 1930). Hauge var festspilldikter ved Festspillene i Bergen i 1988. Hauges lyrikk er tydelig påvirket av detaljrikdommen og fasthetene i asiatisk lyrikk. Lyrikkens bilder og konkrete inspirasjon er fra det landlige lokalmiljøet, med internasjonal innflytelse i stil.

Atle Kittang beskrev i 1996 Hauge og Rolf Jacobsen som norsk poesis aristokrater på 1900-tallet. «Det er den draumen» (1966) ble i en avstemning hos NRK i 2016 kåret til Norges beste dikt noen gang. Diktet er trolig Hauges mest kjente og blir ofte fremført ved høytidelige anledninger. Hans dikt Kvardag var også blant de seks finalistene. Jon Fosse har uttrykt stor respekt for Hauge og skrev en liten «pamflett» Olav H. Hauges poetikk (Samlaget, 1993).

Debuten i 1946 ble ikke særlig lagt merke til. Han fikk kritikerprisen for sin fjerde bok og da han var 60 år gammel var han etablert som en av landets ledende lyrikere. Det var særlig Jan Erik Vold og Profil-kretsen som formidlet og fremmet Hauges lyrikk til et større publikum. Vold og miljøe knyttet til Profil la særlig vekt på Hauges korte og enkle dikte. Vold og Hauge ble venner som brevvekslet jevnlig og Vold besøkte Hauge i Ulvik flere ganger. De som første omtalte Hauge positivt offentlig var Paal Brekke, Johs. A. Dale og Rolv Thesen.

Hauge var pasient ved Valen sjukehus der Konrad Lunde var leder og Hauges lege. Ifølge Knut Olav Åmås’ biografi over Hauge var Lunde opptatt av litteratur og oppfordret Hauge til å gi ut diktene han arbeidet med. Hauge var til sammen over 3 år ved Valen og han fullførte debuten Glør i osk mens han var innlagt der i 1945. Før første innleggelse på Valen var han akuttinnlagt på Neevengården sykehus i Bergen. Hauge fikk den gangen diagnosen schizofreni.

Hauge ga ikke uttrykk for noen partipolitisk tilhørighet. Han var skeptisk til kapitalismen og mente den var i ferd med ødelegge verden. Han medvirket lokalt i Folkebevegelsen mot EEC og mente at stormaktene og maktblokkene var en fare for verdensfreden. Han var medlem av Mållaget og medvirket sammen med moren ved innsamling av ord til Norsk Ordbok. Hans grunnholdning var verdikonservativ og sosialistisk, ifølge Idar Stegane. Etter andre verdenskrig mente han å observere at de som ivrigst jaktet på quislinger selv var nazivennlige under okkupasjonen.

Bakgrunn
Olav Håkonson Hauge ble født i Ulvik 18. august 1908. Moren Katrina Hakestad (1873–1975) var fra gården Hakastad og faren Håkon M. Hauge (1877–1954) fra Lærdal i Sogn. Morens aner på Hakastad og i Ulvik går mange generasjoner bakover. Faren var anleggsarbeider og hadde arbeidet på Bergensbanen og senere i Odda og Tyssedal. Gårdene i Ulvik drev setrer på Hardangervidda og Finse, og foreldrene kan ha blitt kjent der. Foreldrene ble gift i 1903 bodde i Ulvik og drev et lite bruk (10 dekar) på Hakastad. De fikk syv barn og fire av disse levde opp (tre gutter og en jente). Olav H. Hauge gikk to vintrer på en mellomskole i Ulvik, to år på Hjeltnes hagebruksskule i Ulvik og fire år i gartnerlære. Han var lærling drivhusene på Norges Landbrukshøyskole og ved Statens forsøksgard på Njøs i Leikanger kommune. Det er gjengitt egne dikt og oversettelser av Hauge i sognebladet 1932–33 og i Gula Tidend på slutten av 1930-tallet.
Hauge var innlagt på Valen fra mai 1934 til september 1937, med noen besøk hjemme i julen. Han var innlagt på Valen fra oktober 1945 til oktober 1946, deretter flere kortere opphold (omkring to måneder hver gang). Foreldrenes bruk ble overført til barna Anna, Olav og Oddmund, og Olav bodde senere i kårhuset som foreldrene hadde satt opp. Olav H. Hauge giftet seg med Bodil Cappelen. Hun flyttet tilbake til Østlandet noen år etter at Hauge døde.

Hauge skrev dagbok fra han var 18 år til noen dager før han døde, til sammen 4000 sider utgitt i 5 bind. Dagbøkene reflekterer over sykdommen og erfaringer innleggelser og behandling. Hauge oversatte lyrikk fra engelsk, tysk og fransk, språk han lærte delvis på mellomskolen og delvis på egen hånd. Onkelen Edmund Hakestad hadde vært mange år i USA og ga den unge Hauge engelske bøker og bøker om verselære blant annet Hints on Writing Poetry av Clement Wood. Hauges første engelsk diktsamling var In Memoriam av Tennyson som Edmund sendte ham. Edmund (døpt Oddmund) Hakestad var sosialist (eller anarkiskt) og ivrig leser av sosialistisk litteratur, og hans favorittdikter var Robert Browning. Onkel Edmund kom tilbake fra USA i 1927 og de to brevvekslet mens han var i USA. Naboen Magnus Hakestad var biblioteksbestyrer i Ulvik og kjøpte inn radikale tidsskrifter og bøker av blant andre H.G. Wells og Upton Sinclair. Magnus Hakestad ga Hauge en innføring i sosialismen. Boksamlingen i Ulvik var trolig viktig for Hauge som var en ivrig leser.

 Motivene og tematikken i Hauges lyrikk 
I lyrikken til Hauge er Hardanger-landskapet og naturen tydelig til stede, både rent konkret og som symbolgiver. I sin essens er forfatterskapet hans allikevel ikke tilhørende Hardanger eller Norge. Det er internasjonalt format over Hauges dikt. Sjøl om han ikke hadde formell utdanning innafor litteratur eller litteraturhistorie, var han svært godt orientert i både eldre og nyere europeisk lyrikk, gjennom omfattende lesing og sjølstudier. Alfred Tennyson, William Butler Yeats, Robert Browning, Stéphane Mallarmé, Arthur Rimbaud, Stephen Crane, Friedrich Hölderlin, Georg Trakl, Paul Celan, Bertolt Brecht og Robert Bly er alle blitt gjendikta på norsk av Hauge. Hauge hentet særlig inspirasjon til egen skriving fra kinesisk diktning. Dette kommer tydelig til kjenne i f.eks. diktet «T`ao Ch`ien» fra samlinga Spør vinden. Dessuten nevnes den kinesiske Lu Chi som en insipirasjonskilde i Jon Fosses bok Olav H. Hauges poetikk. 

Hauge debuterte i 1946 med samlinga Glør i oska, som inneholder dikt i tradisjonell form. Fra og med samlinga På ørnetuva skjer det ei påtakelig formell nyorientering mot et modernistisk formspråk. Samlinga Dropar i austavind fra 1966 er blitt stående som et høydepunkt i forfatterskapet. Her finner vi bl.a. ei lang rekke «tingdikt», som det kjente Sleggja:

Eg er berre
ei sleggje.
Eg stend der no.
Eg lyt berre til
når det røyner på.

De poetiske bildene kan hos Hauge fungere som symboler eller metaforer for menneskelige grunnerfaringer, men i den senere delen av forfatterskapet kan bildet stå helt ukommentert, slik at leseren må skape mening sjøl. I Sleggja er det en motsetning mellom det statiske og det dynamiske som syner forbindelse med den japanske haikudiktningen, uavhengig av hvordan man oppfatter slegga som bilde.

Fra og med 1966 leverer Hauge dikt uten enderim, fast rytme og strofeform – med unntak av sonetter, som han alltid hadde en forkjærlighet for og som han har vært en fornyer av i norsk lyrikk. Mange av hans tekster er tonesatt av ulike artister.

I 2008 feiret Riksteatret Hauges 100-årsjubileum med forestillingen Kom ikkje med heile sanningi, som var satt sammen av Ola E. Bø.

 Bibliografi 
Diktsamlinger
 Glør i oska (Noregs boklag, 1946)
 Under bergfallet (Noregs boklag, 1951)
 Seint rodnar skog i djuvet (Noregs boklag, 1956)
 På ørnetuva (Noregs boklag, 1961)
 Dropar i austavind (Noregs boklag, 1966)
 Spør vinden (Noregs boklag, 1971)
 Janglestrå (Samlaget, 1980)
Seljefløyta (Samlaget, 2018) Etterlatte dikt (dikt fra tenårene, fra et refusert manus fra 1938, og fra 1940-tallet), redigert av Bodil Cappelen.
Utvalg og samlinger
 Dikt i utval: Dogg og dagar ved Ragnvald Skrede, 159 s, (Noregs boklag, 1964)
 Dikt i samling (inkluderer Utanlandske dikt), 305 s, ISBN 8252200222 , (Noregs boklag, 1972)
 Syn oss åkeren din i utvalg ved Jan Erik Vold, 95 s, ISBN 8252502628, (Bokklubben, 1975), (henta fra Dikt i samling 1972)
 Dikt i samling, 290 s, ISBN 8252204562, (Noregs boklag, 1980)
 Regnbogane (illustrert av Wenche Øyen), 27 s, ISBN 8252123309, (Samlaget, 1983)
 Dikt i samling, Ny og auka utgåve, 303 s, ISBN 8273500268, (Samlaget, 1985)
 Mange års røynsle med pil og boge, 222 s + 2 lydkassetter, ISBN 8252132650, (Samlaget, 1988)
 Dikt i samling, 5. utgave (Ny og auka utgave), 307s, ISBN 8252140815, (Samlaget, 1993)
 Dikt i samling, 6. utgave, Samlaget, 311s, ISBN 8252144063, (Samlaget, 1994)
 Det er den draumen, utvalg ved Bodil Cappelen, 64 s, ISBN 8252150829, (Samlaget, 1998)
 Dikt i samling, 7. utgave, Samlaget, 318s, ISBN8252156312, (Samlaget, 2000)
 Mange års røynsle med pil og boge, 137 s + 2 CD-plater, ISBN 8252154735, (Samlaget, 2000)
 Dikt i samling, 8. utgave, Samlaget, 319s, ISBN 9788252171952, (Samlaget, 2008)
 Når tussalusi kviskrar, Illustrert av Inger Lise Belsvik, 32 s, ISBN 9788252172003, (Samlaget 2008)
 Dikt i samling, 9. utgave, Samlaget, 398s, ISBN 9788252175745, (Samlaget, 2010)
Oversettelser
 Utanlandske dikt, 1967
 Stephen Crane, Svarte ryttarar, oversetter Olav H. Hauge, 78 s, ISBN 8252200931, (Noregs boklag, 1974)
 Bertolt Brecht, Til ettertidi : 21 dikt, oversetter Olav H. Hauge, illustratør: Arne Bendik Sjur, 43 s, ISBN 8270949930, (Oktober, 1978)
 Hand grip hand i svevne – dikt av Robert Bly, Paul Celan, Sylvia Plath og andre moderne lyrikarar, 78 s, ISBN 8252204058, (Noregs boklag, 1978)
 Dikt i umsetjing, 179 s, ISBN 8252205186, (Noregs boklag, 1982)
 Frå Rimbaud til Celan – nye dikt i umsetjing, 89 s, ISBN 8252137342, (Samlaget, 1991)
Andre utgivelser
 Regnbogane, illustrert av Wenche Øyen, ISBN 8252123309, (Samlaget 1983), dikt fra voksensamlingene utvalgt for barn
Manndottera og kjerringdottera, etter Asbjørnsen og Moe ved Olav H. Hauge, illustrert av Bodil Cappelen, ISBN 8252126979, (Samlaget 1985), barnebok
ABC, Illustrert av Bodil Cappelen, ISBN 9788252128260, (Samlaget, 1986), barnebok
 Brev 1970–1975, med Bodil Cappelen, 311 s, ISBN 8252148271, (Samlaget, 1996)
 Dagbok 1924–1994, 5 bind, 800 + 800 + 736 + 704 + 686 s, ISBN 8252155189, (Samlaget, 2000)
 Skogen stend, men han skiftar sine tre. Aforismar i utval, 63 s, ISBN 8252158218, (Samlaget, 2001)
 Lagnaden gjer mange til heltar. Aforismar i utval, 81 s, ISBN 8252159648, (Samlaget, 2002)
 «Fjellet kring Uppsæte, Hallingskeid og Finse i eldre tid», prosastykke, trykt i Norsk Årbok 2007 (første gang trykt i Den norske turistforeningens årbok 1950, Den norske turistforeningen, Oslo).
 Dagbok 1924–1994. I utval, 315 s, ISBN 9788252178692, (Samlaget, 2011)

 Priser 
 Kritikerprisen 1961, for På ørnetuva
 Sokneprest Alfred Andersson-Ryssts fond 1968
 Doblougprisen 1969
 Sunnmørsprisen 1971, for Spør vinden
 Melsom-prisen 1973
 Aschehougprisen 1978
 Nynorsk barnelitteraturpris 1983 for Regnbogane (sammen med Wenche Øyen)

 Referanser 

 Litteratur 
 2008: 31 forfattere; Tid å hausta inn (Det norske samlaget. Essay, artikler og dikt om mannen og verket)
 2008: Arne Skjerven og Steinar I. Bergo, redaktører: Olav H. Hauge og bygda (Det norske Samlaget.
 2002: Hadle Oftedal Andersen: Poetens andlet. Om lyrikaren Olav H. Hauge (Det Norske Samlaget)


 Eksterne lenker 
 Artikkel i Norsk biografisk leksikon
 NRK: Lydfiler med Olav H. Hauge
 Olav H. Hauge i NRK Forfatter
 Olav H. Hauge i Dagbladet Forfatter
 Hauge-Tveitt jubileet 08
 Olav H. Hauge les 5 dikt (1972)
 Digitaliserte bøker av Olav H. Hauge og om Hauge i Nasjonalbiblioteket.
 Olav H. Hauge i Norsk Oversetterlekskikon

Kategori:Norske lyrikere
Kategori:Vinnere av Kritikerprisen
Kategori:Vinnere av Doblougprisen
Kategori:Vinnere av Aschehougprisen
Kategori:Vinnere av Nynorsk barnelitteraturpris
Kategori:Norske gartnere
Kategori:Personer fra Ulvik kommune
Kategori:Norske dagboksforfattere