Kalender

En kalender er et hjelpemiddel for å holde orden på tiden gjennom et solår/serie av solår eller måneår. Som et minimum viser en kalender vanligvis årets oppdeling i måneder og uker samt hvilken ukedag som faller på hver dato.
 Et år som følger etter et normalår (52 uker og én dag), begynner alltid én ukedag senere enn normalåret gjorde.
 Et år som følger etter et skuddår (52 uker og to dager), begynner alltid to ukedager senere enn skuddåret gjorde.
Etter at boktrykkerkunsten var blitt tatt i bruk, blir kalendere gjerne laget slik at ukedagene står fast og alle de 365/366 datoene flyttes slik at ukedag og dato sammenfaller riktig hvert år. Dermed trenger man en ny kalender hvert år. Før boktrykkerkunsten var blitt tatt i bruk, ble kalendere laget slik at alle datoene stod fast og bare de syv ukedagene trengte å bli flyttet så dato og ukedag kunne sammenfalle riktig hvert år. Den samme kalenderen kunne dermed brukes i mange år, men man trengte å vite søndagsbokstaven(e) for hvert år. Det går fint an å bruke en slik type kalender også idag.

Norge
300px|thumb|Norsk gregoriansk kalender for første halvår av 2008, med helligdager, flaggdager, merkedager, kongelige fødselsdager, månefaser, jevndøgn, solverv og formørkelse.
I Norge brukes den gregorianske kalenderen. Ifølge denne kalenderen er det i dag  .  .

Det siste døgnet i den julianske kalenderen i Danmark og Norge var søndag 18. februar 1700.
Den gregorianske kalenderen begynte i Danmark og Norge døgnet etter med mandag 1. mars 1700.

 Noen typer kalendere 
En astronomisk kalender er basert på nåværende observasjoner av himmelfenomener. Eksempler på en slik kalender inkluderer den islamske religiøse kalenderen og den gamle jødiske kalenderen fra det Andre Tempelets tid. Denne typen kalender kalles også en observasjonsbasert kalender. Dens største fordel er dens ideelle og evige nøyaktighet. Imidlertid er en ulempe kompleksiteten i å forutsi bestemte datoer, da de avhenger av direkte observasjoner.

En aritmetisk kalender er bygget på et strengt sett med regler og beregninger. Et eksempel på en slik kalender er den moderne jødiske kalenderen. Den kalles også en regelbasert kalender. Fordelen med en aritmetisk kalender er enkelheten i å beregne datoer. Imidlertid er dens nøyaktighet ikke absolutt, og over tid kan den reduseres på grunn av endringer i jordens rotasjonshastighet. Dette begrenser dens nøyaktighet til noen tusen år.

En online-kalender er et digitalt verktøy for planlegging og organisering av tid. Den lar brukere lage, redigere og administrere hendelser, møter og påminnelser fra enhver enhet koblet til internett. Ved hjelp av en online-kalender kan man:
Se alle offentlige helligdager i Norge.
Se de fleste jubileer (spesielle datoer som morsdagen).
Se kalenderen for forskjellige år.

Hovedfunksjoner til online-kalendere:
Lage og administrere hendelser: legge til møter, oppgaver og påminnelser.
Synkronisering mellom enheter: tilgang til timeplanen fra datamaskin, smarttelefon eller nettbrett.
Deling: mulighet til å dele kalenderen med kolleger, venner eller familie.
Automatiske varsler: påminnelser om kommende hendelser.
Integrasjon med andre tjenester: støtte for arbeid med e-posttjenester, meldingsapper og prosjektstyringssystemer.

Se også

Liste over kalendere
Almanakk
Digital kalender
Filofax
Gyldentall
Helligdag
Kalenderår
Klokke
Kronologi
Nyttår
Skuddår
Solsyklus
Søndagsbokstav
Tidssone
Æra

 Eksterne lenker 


 Referanser 


Kategori:Tid
Kategori:Religiøse høytider
Kategori:1000 artikler enhver Wikipedia bør ha