Pertinax

Pertinax (latin: Publius Helvius Pertinax Augustus;På klassisk latin ville Pertinax' navn skrives som PVBLIVS HELVIVS PERTINAX AVGVSTVS født 1. august 126, død 28. mars 193) var romersk keiser i 87 dager i 193 e.Kr., utropt dagen etter mordet på keiser Commodus; Pertinax ble selv myrdet av pretorianergarden, og avløst av Didius Julianus.Ortving Lindholmer, Mads: «Pertinax» i Den Store Danske på lex.dk. Hentet 7. august 2024 fra  Han er kjent som den første keiser i det urolige året med de fem keisere. Som militær av høy rang og senatorBowman (2005), s. 1 forsøkte han å gjenopprette disiplinen i pretorianergarden (keiserens livvakter) som i stedet tok livet av ham. 

«Pertinax» betyr «besluttsom» på latin.«Pertinax», pseudonym for den franske journalisten André Giraud (1882–1974)

 Liv og virke 
 Tidlige år 
Pertinaxs karriere før han ble keiser er dokumentert i det ikke alltid pålitelige historieverket Historia Augusta, men bekreftes av eksisterende inskripsjoner. Han var født i Alba i dagens region Piemonte i Nord-ItaliaDio Cassius, 74:3 som sønn av løysingen Helvius Successus.Historia Augusta, Pertinax, 1:1 Han begynte sin karriere som grammaticus («grammatikklærer», en som underviste i lesing og skriving),Canduci (2010), s. 50 men uten større hell og meldte seg i stedet til hæren, der han ble sendt til Syria under Antoninus Pius og deretter fikk flere viktige kommandoposter på 160-tallet. 

Parterkrigene pågikk fra 54 f.Kr. til 217 e.Kr., og Pertinax utmerket seg rundt 160 slik at han ble forfremmet. Etter stasjonering i romersk Britannia som militær tribun (tribunus militum) for Legio VI VictrixBirley (2005), s. 173 og deretter ved Donau, tjenestegjorde han som prokurator i Dacia.Historia Augusta, Pertinax, 2:4 I Marcus Aurelius' tid ble han offer for hoffintriger, men deretter sendt for å støtte Claudius Pompeianus i krigen mot markomannerne (som også involverte flere andre germanske stammer).Dio Cassius, 74:3 I 175 ble han utnevnt til consul suffectus (i motsetning til consul ordinarius),Suffect consul, BrillOnline  Reference Works og fram til 185 var Pertinax guvernør for provinsene i Øvre og Nedre Moesia, Dacia, Syria og til sist guvernør av Britannia.Meckler, Michael L. (1997): Pertinax (192-193 A.D.)

I tiåret på 180-tallet tok Pertinax en sentral rolle i det romerske senatet fram til den pretorianske prefekt Sextus Tigidius Perennis tvang ham ut av offentlig liv.Historia Augusta, Pertinax, 3:3 Han ble tilbakekalt etter tre år som stattholder i Britannia der den romerske hæren truet med mytteri,Dio Cassius, 74:4 og da han forsøkte å styre de uregjerlige soldatene, ble hans livvakter angrepet, og Pertinax selv etterlatt som død.Birley (2005), s. 174 Men han kom seg og fikk de skyldige straffet hardt, og fikk dermed rykte på seg for å være nådeløs. Han ble tvunget til å trekke seg i 187, og som årsak ble anført hans harde styre.Historia Augusta, Pertinax, 3:10

Men at han slo ned mytteriet i Britannia, gjorde ham så populær at da en hest med navnet Pertinax vant et veddeløp i Roma, uttrykte befolkningen ifølge Dio Cassius sitt ønske om at han skulle komme tilbake til byen.Ortving Lindholmer, Mads: «Pertinax» i Den Store Danske på lex.dk. Hentet 7. august 2024 fra  I stedet tjenestegjorde han som prokonsul for provinsen Africa i årene 188–89,Historia Augusta, Pertinax, 4:1 og deretter byprefekt i Roma,Aurelius Victor, 18:2 og en andre periode som konsul som consul ordinarius med keiseren som sin kollega.
 Som keiser 
Da Commodus' oppførsel ble tiltagende eksentrisk tidlig på 190-tallet, antas det at Pertinax deltok i sammensvergelsen som fikk keiseren myrdet den 31. desember 192 på initiativ av sin kammerherre Eclectus, Commodus' kristne elskerinne Marcia<ref>[https://www.ccel.org/ccel/wace/biodict.html?term=Marcia,%20concubine%20of%20Commodus Henry Wace: Marcia, concubine of Commodus]</ref> og pretorianernes prefekt Quintus Aemilius Laetus. Etter drapet ble Pertinax, som da tjenestegjorde som byprefekt, hentet til pretorianergardens leir og utropt til keiser neste morgen.Historia Augusta, Pertinax, 4:5 Hans tre måneder som keiser ble ingen lett tid. Han forsøkte å etterligne filosofkeiseren Marcus Aurelius' beherskede stil, og forsøkte å forbedre alimenta (korntilførselen til Roma), men møtte motstand fra mange hold.

Antikkens forfattere har detaljert redegjort for hvordan pretorianergarden forventet sjenerøse donativum (donasjoner) da Pertinax ble keiser, så han måtte selge unna Commodus' eiendommer,Bowman (2005), s. 2 inkludert prostituerte og ungdommer Commodus holdt seg med for seksuelt samvær.Dio Cassius, 74:5Historia Augusta, Pertinax, 7:8 Samtidig reformerte han romersk valuta dramatisk ved å øke sølvrenheten i denaren fra 74 % til 87 % — faktisk sølvvekt økte fra 2,22 gram til 2,75 gram.[http://www.tulane.edu/~august/handouts/601cprin.htm Roman Currency of the Principate]   , Tulane University</ref> Denne valutareformen overlevde ikke hans død.

Hans feilgrep var å redusere lønningene til pretorianergarden. Mens han oppholdt seg i Romas innskipningshavn Ostia for å inspisere kornlastningen, fikk han høre at pretoriagarden var i ferd med å innsette senatoren Quintus Sosius Falco som keiser.Dio Cassius, 74:8 Pertinax dro straks tilbake til Roma og fikk dette avverget. Falco ble benådet, men flere av de andre ble henrettet.Historia Augusta, Pertinax, 10:4 

 Død 
Den 28. mars 193 oppholdt Pertinax seg ifølge Historia Augusta i keiserpalasset, da en kontingent på rundt 300 pretorianere (200 ifølge Dio Cassius) sprengte portene.Dio Cassius, 74:9 De skal ha mottatt kun halvparten av den betalingen de var lovet. De møtte ingen motstand fra vaktene. Pertinax sendte Quintus Aemilius Laetus for å møte dem, men han tok opprørernes parti.Historia Augusta, Pertinax, 11:7 Selv om Pertinax ble rådet til å flykte, forsøkte han snakke fornuft til de opprørske soldatene og hadde roet dem noe, da han brått ble stukket ned og drept.Dio Cassius, 74:10

Pertinax hadde avslått å gi keiserlige titler til sin hustru og sønn, og slik slapp de å utsettes for voldshandlinger. Imidlertid hadde han utnevnt sin svigerfar Titus Flavius Claudius Sulpicianus til byprefekt i Roma.

Pretorianergarden auksjonerte den ledige stillingen som keiser til høystbydende. Senator Didius Julianus vant og ble ny keiser, noe som utløste borgerkrig mellom rivalene Pescennius Niger fra Syria, Clodius Albinus fra Britannia, og Septimius Severus fra Pannonia. Etter sin ankomst til Roma som borgerkrigens seierherre, sørget Septimius for å få Pertinax anerkjent som lovlig keiser, og henrettet de soldatene som hadde myrdet ham. Deretter ble Pertinax erklært guddommelig av senatet og fikk statsbegravelse.Historia Augusta, Pertinax, 15:1 Septimius tok også hans cognomen Pertinax («besluttsom») som en del av sitt eget navn,Historia Augusta, Pertinax, 15:2 og arrangerte leker på årsdagen for Pertinax' utnevnelse til keiser og hans fødselsdag.Historia Augusta, Pertinax, 15:5 Historisk tradisjon forble positivt innstilt til Pertinax som en respektfull og beskjeden keiser, mens drapet på ham regnes som motivert av ren griskhet.

 Kulturelle henvisninger 
Pertinax' lederskapkritiseres i Niccolò Machiavellis Fyrsten (1532). Selv om Machiavelli var kritisk til pretorianergardens tøylesløshet, beskrev han Pertinax' fredelige livsstil som uklok, fordi den fikk troppene til å forakte ham.Machiavelli: Fyrsten, kapittel XIX

Den engelske filosofen David Hume beskrev i Political Discourses (1777)Hume: Political Discourses , Davidhume.org Pertinax som en utmerket fyrste som hadde hatt grunn til å tro at Commodus hadde beordret hans død.OC 41, Mil 483-484

Den franske journalisten André Géraud (1882–1974) benyttet «Pertinax» som sitt pseudonym.<ref>André Géraud, nekrolog i New York Times

 Referanser 

 Litteratur 
Primære kilder
 Historia Augusta: Life of Pertinax
 Dio Cassius: Roman History, Book 74
 Aurelius Victor: Epitome de Caesaribus
 Zosimus: Historia Nova

Sekundære kilder
 Meckler, Michael L. (1997): «Pertinax (193 A.D)» i: De Imperatoribus Romanis Bowman, Alan K. (2005): The Cambridge Ancient History: The Crisis of Empire, A.D. 193–337. Cambridge University Press
 Birley, Anthony (2005): The Roman government of Britain. Oxford University Press
 Canduci, Alexander (2010): Triumph & Tragedy: The Rise and Fall of Rome's Immortal Emperors, Pier 9, ISBN 978-1-74196-598-8

 Eksterne lenker 


 «Pertinax»  hos Livius.org''
 Pertinax, A Roman Emperor

Kategori:Romerske keisere
Kategori:Fødsler i 126
Kategori:Dødsfall i 193
Kategori:Personer fra Alba i Piemonte