Klassekampen

Klassekampen er en norsk riksdekkende dagsavis, med utgiversted Oslo. Den utkommer alle dager bortsett fra søndag. Avisen definerer seg idag som «venstresidas dagsavis», og formålsparagrafen sier at avisa skal drive kritisk journalistikk «med allsidige, politiske og økonomiske avsløringer av alle former for utbytting, undertrykking og miljøødeleggelser - samt inspirere og bidra til ideologisk kritikk, organisering og politisk kamp mot slike forhold ut ifra et revolusjonært, sosialistisk grunnsyn.». Ansvarlig redaktør er Mari Skurdal. Administrerende direktør er Harald Fougner.

Klassekampen hadde i 2025 et opplagstall på 36 524 og er den niende største avisen i Norge.

 Historie 
 1969–1972: Månedsavis for ml-bevegelsen 
Klassekampen utkom med første nummer 7. februar 1969.Side 17, Viktige datoer og årstall, stensilert utgivelse, Forlaget Oktober, januar 1978 Avisen var utgitt av «en gruppe marxist-leninister». Sentrale personer bak initiativet var Tron Øgrim og Pål Steigan.Alf Skjeseth: Sykle på vatnet. Historia om Klassekampen, side 13–22. Samlaget (2011) ISBN 978-82-521-7538-7 Avisen ble lansert i forbindelse med årsmøtet i Sosialistisk Folkeparti, der venstreopposisjonen og ungdomsorganisasjonen SUF(m-l) forlot SF.

Avisens uttalte mål var å styrke den marxist-leninistiske bevegelsen og legge grunnlag for et nytt kommunistisk parti i Norge. Samtidig tok den mål av seg til å bli en arbeideravis, med artikler om livet på arbeidsplassene og livet i Norge. Den tilsvarende svenske avisen, Gnistan, tjente som et forbilde.

Som månedsavis var Klassekampen et rent dugnadsprosjekt, der både det redaksjonelle arbeidet, brettingen av aviser og salg ble utført av frivillige. På grunn av framgangen til ml-bevegelsen og det høye aktivitetsnivået økte salget og opplaget raskt: Første nummeret i 1969 ble trykt i et opplag på . Det passerte  i 1970 og  i 1971. 1. mai var en viktig salgsdag, og 1. mai-nummeret ble i 1972 utgitt i  eksemplarer.

I perioden som månedsavis kom også Klassekampen med en rekke ekstranummer om aktuelle saker, løpeseddel-lignede trykksaker som ble spredt i langt høyere opplag enn avisen.Klassekampen-særtrykk om NORGAS-streiken 4. april 1970

Fra 1972 ble avisen organ for Marxist-Leninistiske Grupper, MLG, som var forløperen til AKP(m-l). Samtidig ble det startet pengeinnsamling og verving av abonnenter med tanke på ukentlige utgivelser.

 1973–1976: Ukeavis for AKP(m-l) 

I januar 1973 ble avisen ukeavis. Kort etter ble den det formelle partiorganet for det nystiftede AKP(m-l).

Som ukeavis fikk Klassekampen for første gang egne redaksjonslokaler i Oslo, først i Nordbygata, deretter i Øvre gate på Grünerløkka. For første gang besto redaksjonen av folk som var ansatt. Men mye av dugnadstankegangen ble ført videre, med grupper av frivillige som bidro i underredaksjoner (bl. a. for kvinnepolitikk, internasjonal politikk), i lokalredaksjoner (i Bergen, Trondheim) eller som korrespondenter. Det ble startet et eget stensilert blad for alle de frivillige, Medarbeiderbladet. I 1974 ble det også lansert en kampanje for å knytte «arbeiderkorrespondenter» til avisen. Etter to år med ukeavis oppsummerte man i Medarbeiderbladet at en tredjedel av avisen ble skrevet av den faste redaksjonen, en tredjedel av underredaksjonene og en tredjedel av arbeiderkorrespondenter og lesere. Andelen arbeidsplassreportasjer var doblet fra 1973 til 1974.

Ukeavisen ble startet med om lag  faste abonnenter og et opplag på . Aktivt salg og abonnementskampanjer gjorde at opplaget steg, og ved årsskiftet 1974–1975 var antallet faste abonnenter om lag  og opplaget 18–.

Fra januar 1976 kom Klassekampen ut to ganger i uken, som en opptrapping før overgangen til daglige utgivelser.

For å forberede overgangen til dagsavis ble det også gjennomført en større innsamlingskampanje til et nytt rotasjonstrykkeri. «Rotasjonskampanjen» startet så smått i 1974 og ble først avsluttet rett før dagsavisen ble lansert. Da var det samlet inn  kroner – i datidens kroneverdi.Alf Skjeseth: Sykle på vatnet. Historia om Klassekampen, side 47. Samlaget (2011) ISBN 978-82-521-7538-7

 1977–1990: Dagsavis for AKP(m-l) 
1. april 1977 gikk Klassekampen over til daglige utgivelser. Da var ny rotasjonspresse og redaksjon installert i Ole Deviks vei på Bryn i Oslo.

Driften av dagsavisen var mer ressurskrevende enn forutsett, ikke minst økonomisk. I praksis var avisen avskåret fra annonseinntekter. AKP(m-l) var dessuten tilhenger av «sjølbergingsprinsippet» og ville ikke ta imot statsstøtte til avisdriften. Avisen skulle kun bygges på lesernes støtte. I praksis innebar dette at den ble drevet med underskudd. Driften møtte veggen i 1978. Da var konkursen rett rundt hjørnet. Lenge var det usikkert om dagsavisen lot seg redde. En ny drastisk AKP-innsamling gjorde at man unngikk umiddelbar konkurs. Samtidig ble holdningen til statsstøtte raskt endret. Men først i november 1979 kunne Klassekampen kunngjøre at «Dagsavisa er berget!»

Også arbeidsmessig krevde daglige utgivelser mye, spesielt fordi avisen måtte bygge opp eget budsystem. Frivillige, ulønnede bud gikk med avisen til abonnentene på kvelder og netter. Det betydde store belastninger på den partiorganisasjonen som, bokstavelig talt, bar fram avisen.

Redaksjonelt ble Klassekampen de første årene som dagsavis redigert strengt etter AKPs linjer, noe som etter hvert førte til et skisma mellom partiets ønsker og krav og det redaksjonelle behovet for en friere stilling. I 1979 ble Sigurd Allern ansatt som redaktør, noe han var helt til 1995. Han ble sentral, både for den redaksjonelle utviklingen og for den gradvise avviklingen av partibåndene til AKP.

 1991–1999: Nyorientering, strid og krise 
I 1991 ble avisens formelle bånd som partiorgan for AKP brutt, ny formålsparagraf og nye vedtekter forfattet, og avishodet fikk det nye tilleggsmottoet «Venstresidas dagsavis».

I første del av 1990-årene hadde avisen en viss framgang, muligens på grunn av den økte politiske interessen i forkant av EU-avstemningen i 1994. I årene 1992–1994 nådde opplaget et høydepunkt på om lag .

Men framgangen ble avløst av tilbakegang, og til tross for offensive satsinger falt opplaget fra 1994. Politisk utviklet avisen seg samtidig i en retning som falt i dårlig jord hos hovedeieren AKP og hos en del av «kjerneleserne». Avisen ble også kritisert for å være for intellektuell og for tung. I 1996–1997 ble den økonomiske situasjonen katastrofal, og valget sto mellom konkurs og nedskjæringer i staben. I 1997 resulterte uenighetene i åpen konflikt mellom redaksjon og eiere. Avisens redaktør Paul Bjerke ble avsatt. Som ny redaktør ble forfatteren Jon Michelet ansatt. Nesten hele redaksjonen forlot Klassekampen. Konflikten førte til at enda flere lesere forlot avisen. Fra 1994 til 1998 mistet den en tredjedel av sine lesere. Opplaget var nede i  i 1999, nær grensen for å miste statsstøtten.

 Fra 2000: Vekst som «venstresidas dagsavis» 

På 2000-tallet har Klassekampen vært en av de norske avisene med størst opplagsmessig framgang, spesielt i årene fra 2004. I alle årene fra 2009 har avisen vært en av opplagsvinnerne. I 2000 ble Bjørgulv Braanen redaksjonssjef, og i 2002 overtok han posten som ansvarlig redaktør.

Avisen har satset sterkt på kulturstoff, blant annet med eget bokbilag hver lørdag. Den norske utgaven av Le Monde diplomatique har på 2000-tallet blitt distribuert som bilag til Klassekampen, og fra 2015 til 2017 var også månedsavisen Ny Tid bilag i avisen.«Ny Tid som månedsavis», Ny Tid nr. 24 2015 side 8 Fra 2003 har avisen delt ut en årlig kulturpris, Neshornet-prisen.

Avisen har også fått et bredere eierskap. Da AKP ble nedlagt i mars 2007, ble AKPs gjenværende eierandel på 20 prosent overført til det nye partiet Rødt. Omtrent samtidig kom Fagforbundet og forlagene Oktober og Pax inn på eiersiden. Stiftelsen Klassekampens Venner hadde om lag 15 prosent, mens resten var fordelt på en rekke mindre aksjonærer. I 2011 ble det gjennomført en ny aksjeemisjon, som skulle tilføre avisen ytterligere 5,9 millioner. Nå kom også LO-forbundet Industri Energi inn som eier. Etter denne emisjonen så eierskapet slik ut: Partiet Rødt (20 prosent), Klassekampens venner (15), Fagforbundet (15), Oktober og Pax (10), Industri Energi (5), andre aksjeeiere (35). I 2016 kom også Fellesforbundet inn som eier med en aksjepost på fem prosent.Klassekampen: Fellesforbundet kjøper aksjer i Klassekampen for fem millioner: Inn som ny eier

Klassekampen er blant de avisene som mottar mest statsstøtte. For 2015 var produksjonstilskuddet 37 millioner, for 2016 vel 39, for 2017 vel 40,Oversikt fra medietilsynet.no (Besøkt 19. mars 2018)Oversikt fra Medietilsynet nær 44 millioner for 2018,«Fem aviser får til sammen 164 millioner i pressestøtte, og stikker av med over halve potten (...) Klassekampen troner nå helt alene på topp», medier24.no 18. juni 2018 samt 42,2 og 42,7 millioner i henholdsvis 2019 og 2020.

I 2022 ble sjefredaktør Mari Skurdal kåret til «Årets redaktør» av Norsk Redaktørforening.

 Trykking 
Som månedsavis ble Klassekampen trykket på arktrykk hos ml-bevegelsens eget trykkeri Duplotrykk i Oslo. Da overgangen til ukentlige utgivelser i 1973 krevde rotasjonstrykkeri ble avisen først trykket hos Samhold/Velgeren på Gjøvik, deretter hos Østlendingen på Elverum. I 1977 kunne Duplotrykk igjen ta over trykkingen, etter at AKPs innsamlingskampanje hadde gjort det mulig å skaffe rotasjonspresse. Der ble Klassekampen trykket som dagsavis fram til Duplotrykk gikk konkurs i 1995. Klassekampen ble fram til 2014 trykket av Nr1 Trykk, før den en periode ble trykket på Schibsted trykk. I dag trykkes avisa fire steder i landet, Amedia Trykk Lillestrøm, Polaris Trykk Stord, Nr1 Adressa-trykk Orkanger og Polaris Trykk Harstad.

 Redaktører 

 Anders M. Andersen 1969
 Anders M. Andersen og Finn Aasheim 1969
 Finn Aasheim 1969
 Sigurd Allern og Finn Aasheim 1969–1970
 Sigurd Allern 1970–1972
 Finn Sjue 1973–1977
 Egil Fossum 1977–1978
 Egil Fossum og Sigurd Allern 1978–1979
 Sigurd Allern 1979–1995
 Paul Bjerke 1995–1997
 Jon Michelet 1997–2002
 Bjørgulv Braanen 2002–2018
 Mari Skurdal 2018–

 Administrerende direktør 
(Ufullstendig liste)

 Olav Mugaas 1976–1983
 Per Even Holmsen 1983–1987
 Tormod Flatebø 1987–1989
 Lars Borgersrud 1989–1991
 Toril Brekke 1991–1997 
 Marga van der Wal 1998–2016
 Christian Samuelsen 2016–2023
 Harald Ofstad Fougner 2023–

 Opplag 
Nettoopplagstall hentet fra Mediebedriftenes Landsforening:

 1980: 
 1981: 
 1982: 
 1983:	
 1984:	
 1985:	
 1986:	
 1987:	
 1988:	
 1989:	
 1990:	
 1991:	
 1992:	
 1993:	
 1994: 
 1995: 
 1996: 
 1997: 
 1998: 
 1999:  2000: 
 2001: 
 2002: 
 2003: 
 2004: 
 2005: 
 2006: 
 2007:  
 2008:  
 2009:  
 2010: 
 2011: 
 2012: 
 2013: 
 2014: 
 2015: 
 2016: 
 2017: 
 2018: 
 2019: 
 2020: 
 2021: 
 2022: 33 265
 2023: 34 008
 2024: 34 911 Utviklingen i Klassekampens nettoopplag. Rødt for papir, rosa for digital andel.(Beregningsmetodene ble endret fra 2018, og er ikke direkte sammenlignbare med tidligere tall)

 Internett 
Klassekampens åpne sider på Internett publiserer daglig noen utvalgte artikler fra papiravisen og inneholder annen basisinformasjon. For abonnenter har Klassekampen også tilbudt avisen i PDF-format. Avisen lanserte i 2018 i tillegg en fullversjon tilpasset mobil og nettbrett.

KK-forum
KK-forum ble etablert i 1996 av Trond Andresen som en e-postliste og et debattforum på internett. Forumet spilte en viktig rolle i avisstriden i 1997, da mye av kritikken mot avisens utvikling ble artikulert der. Etter redaktørskiftet i 1997 hadde Klassekampen en positiv holdning til KK-forum, den nye redaktøren Jon Michelet deltok i debattene der og KK-forum fungerte som avisens halvoffisielle nettforum som var lenket til fra avisens forside på internett. Trond Andresen var i perioden 2000–2016 også fast kommentator i papiravisen. Etter at Bjørgulv Braanen overtok som redaktør i 2002 avsluttet han det formelle samarbeidet med KK-forum.

Offisielt debattforum
I 2008 ble Klassekampens offisielle debattforum på internett etablert, med Trond Andresen som moderator. 

«Vi som bryr oss om avisa Klassekampen»
I 2009 etablerte Trond Andresen Facebookgruppen «Vi som bryr oss om avisa Klassekampen», som blant annet driver kritikk av avisens redaksjonelle linje. Klassekampen har flere ganger tatt avstand fra Facebook-gruppen og bedt Andresen om å fjerne avisnavnet fra gruppen.

 Litteratur 
 Alf Skjeseth: Sykle på vatnet – historia om Klassekampen. Samlaget, Oslo (2011) ISBN 9788252175387
 Rune Ottosen og Bjørn Westlie: «Da Klassekampen ble dagsavis». Bidrag i boka (m-l), Terje Tvedt (red). Ad Notam forlag, Oslo (1989) ISBN 82-417-0023-7
 Jon Michelet: «Striden om Klassekampen i 1996–1997: En strid mot postmodernismen?» Artikkel i tidsskriftet Rødt! nr. 4 2011.



 Referanser 
Arild Hansen: Alternativ presseoppbygging. Hovedoppgave ved Norsk Journalistskole. 1975
Medarbeiderbladet 28. august 1974
Erling Folkvord: Rødt! På barrikadene for AKP og RV, Millennium (1998) ISBN 82-517-8931-1
Lund, S.«Toler ikkje Klassekampen kritikk?». Klassekampen. 19. desember 2002
Ingrid Stranger-Thorsen: Kamp om Klassekampen. En institusjonsanalyse av Klassekampen med fokus på redaktørskiftet i 1997 og utviklingen av redaktørrollen i avisa. Hovedfagsoppgave, Universitetet i Oslo, Våren 2006
Nettoopplagstall hentet fra nettsidene til Mediebedriftenes Landsforening. Fram til 2013 ble nettoopplag beregnet kun ut fra papiravis-opplag. Fra 2014 regner MBL også noe av avisenes digitale opplag inn i «nettopplag»
Klassekampen 19. mars 2011

 Eksterne lenker 


  Tidlige Klassekampen i pdf-format (Besøkt 11. januar 2011)
  Om etableringen av Klassekampen i Pål Steigans bok På den himmelske freds plass (nettutgave 2004)
  Om oppbyggingen av Klassekampen i Erling Folkvords bok Rødt! (Besøkt 26. desember 2010)
  Om Klassekampen-striden i 1997 i Erling Folkvords bok Rødt! (Besøkt 26. desember 2010)
  KK-forum (Besøkt 11. januar 2011)


Kategori:Sosialisme
Kategori:Norske nettaviser
Kategori:Aviser etablert i 1969