Lillehammer

Lillehammer er en by og kommune i Innlandet (tidligere i Oppland) ved Gudbrandsdalslågens utløp i Mjøsa. Den grenser i nord mot Øyer, i sørøst mot Ringsaker, i sør til Gjøvik, i sørvest mot Nordre Land, og i vest mot Gausdal. Nåværende grenser er fra 1964 da Lillehammer slo seg sammen med Fåberg Kommune. 

Sentrum, Nordre Ål, Søre Ål, Røyslimoen og Vårsetergrenda ligger på østsiden der Lågen renner ut i Mjøsa. Fåberg, Jørstadmoen og Rudsbygd ligger nord for byen, og Vingnes, Vingrom og Saksumdal på vestsiden av Mjøsa.

Fjellområdene i kommunen består av Fåberg Vestfjell som grenser mot Nordre Land, Gausdal og Gjøvik, og Fåberg Østfjell som grenser mot Øyer og Ringsaker. Den høyeste toppen er Nevelfjell, 1090,6 moh, like ved grensa mot Øyer kommune i nord.

Lillehammer blir også kalt dølabyen ut fra sin beliggenhet som inngangsport til Gausdalen, og for sin historiske status som kjøpssted for Gudbrandsdalen. Byen er den nordlige endestasjonen for det historiske dampskipet «Skibladner» på Mjøsa.

 Areal og befolkning 
De fleste innbyggerne bor i sentrum i bydelene Busmoen, Nordre Ål, Søre Ål, Suttestad, Vingnes, Nybu, Røyslimoen og Vårsetergrenda. Ellers bor folk i Fåberg, Saksumsdalen, Rudsbygd og tettstedene Fåberg (tettsted), Jørstadmoen og Vingrom.

Lillehammer er et administrasjonssted i Innlandet fylke, og huser et av to fylkeshus i fylket. Tettstedet Lillehammer har  innbyggere per . Kirkelig er Lillehammer prostesete i Sør-Gudbrandsdal prosti.

 Bydeler og tettsteder 
 Søre Ål
 Nordre Ål
 Sentrum og Nybu
 Vårsetergrenda og Røyslimoen
 Vingnes
 Jørstadmoen og Fåberg (tettsted)
 Rudsbygd
 Fåberg
 Saksumsdalen
 Vingrom
 Nordseter
 Busmoen

 Historie 

Lillehammer fikk kjøpstadrettigheter i 1827. I 1837 da formannskapslovene ble innført var byen enda liten, og Lillehammer hadde felles kommunestyre med omegnskommunen Fåberg. I 1842 fikk byen eget bystyre. Kjøpmann Ludvig Wiese har vært regnet som byens grunnlegger, og det ble reist en statue av ham på Lilletorget i forbindelse med byens 100-årsjubileum. Fram til midten av 1800-tallet lå bebyggelsen hovedsakelig i området rundt Hammer gård. Byen hadde i 1850 om lag tusen innbyggere, og hadde gode forbindelser både sør- og nordover. Anleggelsen av hovedbanen Oslo-Eidsvoll i 1852 baserte seg på videreforbindelsen med dampskip langs Mjøsa til Lillehammer, og nylagt vei videre oppover Gudbrandsdalen. Dette transportsystemet muliggjorde frakt av tømmerBayard Taylor, En reise i Norge i 1857, New York/London 1857, Frifant Forlag 2009, side 19. og jordbruksvarer til hovedstaden, og bidro til byens framvekst.

Den 22. april i 1940 ble Lillehammer erobret av tyske styrker under invasjonen av Norge. Det markerte slutten på kampene på østsiden av Mjøsa. Dermed var veien opp Gudbrandsdalen åpnet for de tyske styrkenes framrykning mot Dombås og Åndalsnes.

Utover 1900-tallet vokste byen seg stadig større, og veksten skjedde på omegnskommunen Fåberg sin grunn. Etterhvert tok Fåberg initiativ til det som førte til at kommunene ble slått sammen i 1964. En meningsmåling om hva navnet på den nye felleskommunen burde være ble holdt, hvor flertallet av befolkningen stemte på Fåberg. Det nye kommunestyret i felleskommunen gikk også inn for Fåberg som navn på den nye kommunen. Dette ble senere overkjørt av statlige krefter som mente at navnet Lillehammer sto seg bedre internasjonalt og at navnet ellers kunne bli glemt.

I 1973 kom Lillehammer i verdens søkelys gjennom likvideringen av en marokkansk kelner, den såkalte Lillehammer-saken.

Lillehammer var arrangør av de 17. olympiske vinterleker i 1994, med deler av arrangementet viderefordelt til kommunene Gjøvik, Øyer, Ringebu og Hamar.

 Kommunesammenslåingen 
miniatyr|Fåberg i Oppland
1.januar 1964 blei Lillehammer by og Fåberg landkommune slått sammen etter at de to kommunene hver for seg hadde vedtatt å gå inn for full sammenslåing våren 1963. Dette innebar ei gjenforening av to områder som tidligere hadde vært en enhet gjennom århundrer under navnet Fåberg.
miniatyr|Fåberg og Lillehammer Kommuner før 1964
Fra kjøpstaden Lillehammer ble opprettet i 1827 og skilt ut fra Fåberg hadde byen ligget som en øy, omgitt av herredskommunen på alle kanter. Lillehammer sitt areal var ved sammenslåingen 1,9 km2 og Fåberg sitt på 475 km2. Frem til 1920 vokste byen seg større innenfor bygrensen, men vokste etter dette ut av sitt gode skinn og inn i Fåberg med nye bydeler som Søre Ål, Nordre Ål og Røyslimoen. Utviklingen etter 1920 førte de to kommunene stadig nærmere hverandre, og de samarbeidet tett på en rekke områder. Kommunene fikk etter hvert samarbeid om felles vann og kloakkanlegg i bykjernen og områdene rundt, felles lensmann, felles brannvesen og skolevesen. Store og nødvendige investeringer i årene fremover gjorde at det vokste frem en tanke om at disse kunne løses best om det bare var en kommune, og det ble satt ned et arbeidsutvalg som i 1956 blant annet konkluderte med at: En større kommunal enhet ville utvilsomt ha større muligheter til å løse store kapitalkrevende oppgaver og at det etter en tid trolig ville by på økonomiske fordeler av ganske vesentlig betydning for det samlede området.

I 1963 gikk Herredstyret og Bystyret i de to kommunene inn for full sammenslåing, og saken gikk videre til Kommunaldepartementet som ble godkjent ved kongelig resolusjon av 29. mars 1963. At det var Fåberg Herredstyre som først hadde tatt initiativ, gjorde nok sitt til at den organiserte motstanden uteble, som skjedde i mange andre kommuner.

Når sammenslåing var bestemt kom navnespørsmålet opp. Skulle den nye storkommunen hete Fåberg eller Lillehammer? Lillehammer-tilhengerne mente at Lillehammer-navnet var bedre kjent, at det sto seg bedre ute i den store verden fordi den ikke inneholdt bokstaven Å, og at navnet ellers ville bli visket vekk om kommunen ble hetende Fåberg. Fåberg-tilhengerne mente at Fåberg var det historisk riktige navnet ettersom kjøpstaden Lillehammer i 1827 ble anlagt på jomfruelig terreng i Fåberg, at navnet Fåberg ellers ville bli redusert til navnet på et stasjonsområde og at Lillehammer-navnet uansett ville stå sterkt som navn på selve byen. Det finnes mange eksempler på dette, som for eksempel Lillestrøm i Skedsmo og Hønefoss i Ringerike.

Etter det første kommunale fellesmøte vant Fåberg-navnet med 38 mot Lillehammers 34 stemmer. Dette var et vedtak som ikke var bindene, og saken gikk videre hvor det til slutt var regjeringen som avgjorde navnespørsmålet etter uttalelser fra fylket og kommunaldepartementet. Etter en rekke debatter og argumenter for begge de to navnene fra en rekke instanser falt avgjørelsen den 5.juli 1963. Flertallet i det nye kommunestyret, som hadde stemt for Fåberg-navnet, måtte pent bøye seg for avgjørelsen tatt av myndighetene om å gi den nye kommunen navnet Lillehammer. Pussig nok var det Fåbergs tidligere ordfører, Oskar Skogly, nå som kommunalminister som fikk navnesaken på bordet i departementet.

Politikk

Hans Olav Sundfør (H) er ordfører. I 2023 ble han den første Høyre-ordføreren i Lillehammer på 77 år. Jytte Sonne (KrF) er varaordfører.

Tidligere ordførere:

 Ingunn Trosholmen (Ap) 2019–2023
 Espen Granberg Johnsen (Ap) 2011–2019
 Synnøve Brenden (Ap) 1999–2011
 Audun Tron (Ap) 1987–1999
 Arild Bakken (Ap) 1982–1987
 Knut Korsæth (Ap) 1975–1981
 Magne Henriksen (Ap) 1964–1975
 Erling Juell Aune (Ap) 1960–1963

Historisk liste over ordførere i Lillehammer

 Kommunestyrevalget 2023 

 Utdanningsinstitusjoner 

 Universitetet i Innlandet (INN)
 Nansenskolen – Norsk humanistisk akademi
 Cyberingeniørskolen – (tidligere Forsvarets ingeniørhøgskole)
 Lillehammer videregående skole, Sør og Nord. Tidligere også Mesna videregående skole, men denne ble nedlagt fra 01.01.2016. 
 Norges Toppidrettsgymnas.

 Idrett 
 Idrettslag i kommunen 
Utdypende artikkel: Idrettslag i Lillehammer

 Faaberg Idrettslag
 Lillehammer Ishockeyklubb, Fjordkraftligaen
 Lillehammer Fotballklubb, 3. divisjon fotball for herrer
 Lillehammer kvinnefotballklubb, 3. div.
 Lillehammer skiklub
 Lillehammer Lawn Tennisklubb
 Lillehammer Innebandyklubb
 Søre Ål Idrettslag
 Lillehammer Faaberg Håndball 09, 3. divisjon håndball for herrer, 2. divisjon håndball for kvinner
 Roterud Idrettslag
 Rudsbygd Idrettslag
 Vingar Idrettslag
 Rinna Idrettslag
Vingrom Idrettslag
Mjøsa Pikes
Lillehammer Frisbee

 Vinter-OL 1994 

Utdypende artikkel: Vinter-OL 1994

 Vinter-OL for ungdom 2016 
Utdypende artikkel: Vinterolympiskeleker for ungdom 2016

 Arrangement 

 Birkebeinerrennet arrangeres hvert år i mars.
 Ingalåmi arrangeres hvert år i mars.
 Birkebeinerrittet arrangeres hvert år i august.
 Birkebeinerløpet arrangeres hvert år i september.
 World cup hopp i Lysgårdsbakken.
 World cup nordiske grener i Lysgårdsbakken og på Birkebeineren skistadion.
 Baldus cup, håndball, arrangeres hvert år i april.
 Lillehammer cup (inne fotball)
World cup i aking
VM i parabob
Europa cup i skeleton

 Kultur 

 Tusenårsted 

Kommunens tusenårssted er Stortorget, og ble valgt til dette av kommunestyret i 1998. Torget ble rustet opp og ble gjenåpnet 21. juni 2001 samtidig som det ble erklært som Tusenårssted.

Det blir i dag brukt til parkeringsplass.

Kort etter at Lillehammer ble kjøpstad i 1827 ble strukturen for byen planlagt med den kvadratiske inndelingen av kvartaler. Torget var opprinnelig planlagt ovenfor Hammer gård, der Søndre Park ligger. I 1868 ble nåtidens plassering vedtatt i formannskapet. Torget ble raskt et møtested for lillehamringer både til hverdag og fest. Her var det både utstillinger, marked, sang og musikk fra egen paviljong. Her mønstret Gudbrandsdal Bataljon, og dette var og er hovedarena for nasjonaldagsmarkeringen. Den første torgdagen var i 1907.

Stortorget er utsmykket med «slaven» av billedhuggeren Rolf Lunde og en statue av Anders Sandvig, Maihaugens grunnlegger, laget av Arne Durban. Mellom Lillehammer kino og Lillehammer Kunstmuseum ligger kunsthagen som er laget av Bård Breivik.

I 2017 ble Lillehammer tatt opp i det internasjonale Creative Cities-nettverket og utpekt som UNESCO Litteraturby.

 Festivaler 
 Norsk Litteraturfestival – Sigrid Undset-dagene (mai/juni)
 DølaJazz (oktober)
 Amandusfestivalen (uka før palmesøndag)
 Teaterdagene (september)
 Kulturnatt (desember)

 Severdigheter 
 Bjerkebæk, Sigrid Undsets hjem
 Kulturhuset Banken
 Lillehammer kunstmuseum
 Lillehammer Olympiapark, med Håkons Hall, Kristins Hall, Lysgårdsbakkene, Birkebeineren Skistadion, Kanthaugen freestyleanlegg og Hunderfossen bob- og akebane
 Maihaugen med friluftsmuseum, håndverksamling, Maihaugsalen, Postmuseet m.m.
 Mesna kultursti
 Fåberg kultursti med bl.a. helleristningene ved Drotten
 Norges Olympiske Museum
 Norsk Kjøretøyhistorisk Museum
 Svarga, Marcello Haugens hjem
 Lillehammer kirke, innviet i 1882
 Hunderfossen familiepark
 Lilleputthammer opplevelsespark. Miniatyrmodell av Storgata i Lillehammer slik den var på 1930-tallet
 Fabrikken – senter for kreative næringer
 Galleri Zink
 Skulpturstopp: Kunstverket «Menneske i Moderskipet»Skulpturstopp av Antony Gormley i Jernbaneparken

 Forsvaret 
Forsvaret har lenge hatt virksomhet i Lillehammer på Jørstadmoen i Fåberg nordvest for byen. Jørstadmoen har vært brukt som ekserserplass siden 1700-tallet, og på slutten av 1800-tallet ble Jørstadmoen leir med fast bygningsmasse.

Jørstadmoen militærleir er i dag hovedbase for følgende avdelinger:
 Cyberforsvaret
 Cyberingeniørskolen tilhørende Forsvarets høgskole
 Seksjon for dokumentasjonsforvaltning og arkiv (DA)
 Forsvarets sikkerhetsavdeling (FSA)

Videre har Regional støttefunksjon (RSF), Forsvarets logistikkorganisasjon (FLO) og Forsvarsbygg avdelinger på basen. Dessuten holder også Hovedarsenalet til på Lillehammer.

 Rettsvesen 
I Lillehammer ligger Lillehammer tinghus som betjener kommunene Lillehammer, Gausdal, Øyer, Ringebu og Sør-Fron innenfor Vestre Innlandet tingrett og Eidsivating lagmannsrett.

 Vennskapsbyer 
Lillehammer kommune har siden 50-tallet hatt vennskapsbyer i Sverige, Danmark og Finland. Lillehammer har senere også fått vennskapsbyer i flere andre land utenfor Norden.http://www.norden.no/oversikt3.html – Foreningen Norden Lillehammer kommunes vennskapsbysamarbeid og annen internasjonal kontakt

  Autrans
  Hayward
  Hørsholm
  Düsseldorf
  Oberhof
   Leksand
  Oulainen
  Minakami
  Shiozawa
  Sarajevo

 Referanser 

 Eksterne lenker 


  Kommunefakta Lillehammer - Statistisk sentralbyrå
  Lillehammer turistinformasjon
  Fåberg og Lillehammer historielag
  Mennesket i moderskipet, Skulpturstopp   
  Turforslag til Lillehammer-Rondane på DNT og NRKs nettsted ut.no  
  Kultur i Lillehammer på kart fra Kulturnett.no
  Lillehammer 1827-1927. Bokhylla.no

 Nyheter 
  Gudbrandsdølen Dagningen
Historie
  Historiske bilder fra Lillehammer 1880–1927
  Bilder fra Lillehammer-OL i 1994


Kategori:Vertsbyer for vinter-OL