Solund

Solund er en kommune i distriktet Ytre Sogn i Vestland fylke, med administrasjonssenter på tettstedet Hardbakke. Kommunen ligger på øyer ytterst i Sognefjorden mot Nordsjøen.

Mot nord ligger kommunene Askvoll og Fjaler, mot øst ligger Hyllestad og mot sør Gulen.

Den største øya i Solund er Sula (116 kvadratkilometer). Her finner vi også kommunens høyeste punkt; Krakhellenipa 568,67 moh. Andre større øyer er Ytre Sula, Losna, Nesøyna, Ospa, Rånøyna, Færøyna (to steder), Lågøyna og Hågøyna. Norges vestligste faste bosetting finnes på Nautøyna vest for Ytre Sula.Der ingen skulle tru at nokon kunne bu, NRK Ytterst i vest ligger Utvær med Utvær fyr. Solund er knytta til riksvegnettet ved ferge mellom Rutledal i Gulen kommune og Krakhella på Sula. Herfra går riksveg 606.

I kommunen ligger Solund barne- og ungdomsskule.

I Solund finnes sandsteiner fra devontiden. Tilsvarende rester etter avsetningene i devontiden finnes også ved Fensfjorden, Kvamhesten, Håsteinen og Hornelen. Tilsammen utgjør disse geologiske feltene, Devonfeltene på Vestlandet.

 Navnet 
Navnet Solund er kjent allerede i Egilssoga, som har handling fra 900-tallet, men først fikk sin skriftlige form på 1200-tallet. Vi har derfor ikke sikkert belegg for navneformen Solundir for lenger tilbake enn 1200-tallet. «Sol» har ikke noe med solen eller skosåle å gjøre, men kan stamme fra sólh, et gammelt ord for «fure, fordypning», beslektet med angelsaksisk sulh, som betydde «plog, plogfure». Særlig landskapet på Indre Sula er sterkt gjennomskåret av furer. Samme ordet kan være opphav til navnet Sola på Jæren. 

Hovedleddet -und har flertall i Egilssoga, men entall hos Snorre. Professor Oddvar Nes på Nordisk institutt i Bergen skal ha forklart und-leddet med at det er mange av det som førsteleddet beskriver (ifølge Hans S.Steinsund fra Solund). Navneforskeren Eivind Vågslid foreslo i 1974 at Solund kunne være et hund-navn, med hund i betydningen «god fiskeplass», fra det urgermanske verbet hintan som har gitt opphav til det engelske verbet hunt (= jakte) og vårt verb hitte (= finne). På en tid da en ennå ikke drev med havfiske, var trolig Solund en fiskeplass med rike fangstmuligheter.Arne W.Aasland: «Tolking av nokre stadnamn på Hafs- og Hund», Kjelda nr 3/2008, fylkesarkivet i Sogn og Fjordane

 Grønehelleren 
På Ytrøy under en heller, ikke langt fra åpne havet, fant man en avfallsdynge med knokkelrester, skjell og redskaper fra steinalderen.http://huin.uib.no/hellerprosjektet/rollover/skjelett/gronehelleren.htmlhttp://hellerprosjektet.uib.no/images.spy?tm=images.xml&t=gronehelleren Her har vært bosetning fra eldre steinalder med redskaper lagd av grønnstein fra Hespriholmen, og så sent som i jernalderen har helleren fremdeles vært brukt av folk på fangst. Det meste av avfallet skriver seg likevel fra yngre steinalder. Da hadde skifer vunnet innpass som redskapsmateriale, selv om grønnstein fremdeles var i bruk. Keramikken avslører kontakter nordover, siden noe inneholder asbest. I de øverste lagene finner man forrustet jern. Ytrøy må ha vært skogkledd i Grøneheller-folkets tid, for her er knokler etter både villsvin, bjørn, rødrev, mår og orrfugl. 

Fire begravelser har funnet sted i avfallsdyngen. Tre av skjelettene er morkne og innfiltret i hverandre. Det fjerde er derimot godt bevart. Det dreier seg om en gutt i syttenårsalderen, velnært og uten tegn til å ha utført hardt arbeid. Han fikk ingen gravgaver, men var lagt i sovestilling, liggende på høyre side med bøyde knær,http://huin.uib.no/hellerprosjektet/showtopic.spy?tm=arkoKart.xml&t=skjelett_1 og siden dekket med søppel datert til yngre steinalder. Mens bondebefolkningen i Sør-Skandinavia gravla sine døde med gravgaver og markerte gravstedet, grov fangstfolket i Grønehelleren og andre heller-boplasser som Vistehola, rett og slett ned sine døde sammen med det andre avfallet. Men det var også store forskjeller på fangstfolk innbyrdes. Kvarts, som var av stor betydning for fangstfolket ved Straume på Radøy, brydde ikke Grønehellerfolket seg med i det hele tatt. Enda dette var samtidige folkegrupper, var kontrasten større enn kontakten.Anders Hagen: Norges oldtid (s. 161-6), forlaget Cappelen, Oslo 1983, ISBN 82-02-09067-9

 Grunnkretser med innbyggertall (2015)
 Hardbakke          – 353 innb.
 Storøy/Dalesund        – 123 innb.
 Nesefjord              –  69 innb.
 Færøy/Leknessund       –  57 innb.
 Hjønnevåg              –  47 innb.
 Kolgrov/Trovåg         –  46 innb.
 Strand/Oddekalv        –  41 innb.
 Hersvik            –  31 innb. 
 Austrefjord/Dumbefjord –  17 innb.
 Indrevær/Utvær         –   6 innb.
 Krakhella              –   6 innb.
 Losna   –   4 innb.

 Kirker og andre gudshus 
 Solund kirke
 Hersvik kirke
 Husøy kirke
 David Lunds Minne (bedehus i Indrevær)

 Politikk 

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Solund.

 Kommunestyrevalget 2023 

 Referanser 

Eksterne lenker


  Turistinformasjonen i Solund


Kategori:Øygrupper i Norge