Andebu (kommune)

Andebu var en kommune i Vestfold som 1. januar 2017 ble slått sammen med Sandefjord kommune og størstedelen av Stokke kommune til nye Sandefjord kommune.

Kommunen grenset i sydøst til daværende Sandefjord, i nordvest til Lardal, i nord til Re (før 2002 til Ramnes), i øst til Stokke og i sydvest til Larvik.

Andebu omfattet blant annet tettstedene Andebu, Høyjord og Kodal. Tettstedet Andebu hadde  innbyggere per 1. januar . I 2016 hadde kommunen  innbyggere.

Kommunevåpenet i Andebu kommune speilet de tre sognene Andebu, Kodal og Høyjord.

Andebu er først og fremst en jord- og skogbrukskommune, men det finnes også mange industribedrifter. Med sine skogsområder passer Andebu særlig for friluftsinteresserte.

 Historie 
Norges eldste bevarte kirkebok er fra Andebu prestegjeld. Den er ført av forskjellige prester fra 1623 til 1738 og inneholder opptegnelser over døpte, vigde og døde. Boka ble etablert av sogneprest Peder Jenssøn Skabo, og oppbevares ved Statsarkivet i Kongsberg. Bare en håndfull prestegjeld i Norge har kirkebøker som er eldre enn 1650.

 Politikk i tidligere Andebu kommune

Kommunestyrevalget 2015

 Kirker 
Alle de tre kirkene i Andebu er fra middelalderen
 Andebu kirke
 Høyjord stavkirke (Vestfolds eneste stavkirke, bygd 1150–1200)
 Kodal kirke

 Utdanning 
Andebu har tre barneskoler; Andebu skole, Høyjord skole og Kodal skole. I tillegg er Andebu ungdomsskole den eneste ungdomsskolen i Andebu. Det er ikke videregående skole i Andebu.

 Kultur 
Dropprevyen arrangeres årlig i Andebu av ungdomsskolen og tidligere av Andebu kommune frem til 2017. Andeburevyen er en lang tradisjon i Andebu, og har blitt satt opp et titalls ganger. Det er også satt igang tiltak til kulturprosjekter i skolevesenet i Andebu i Sandefjord Kommune. Kommunen hadde tidligere et korps som bestod av litt over ti musikere og flere frivillige. Andebu Idrettslag er byens store idrettslag.

 Tusenårssted 
Tidligere kommunestyret i tidlligere Andebu kommune vedtok i 2000 at «Tusenårsstedet i Andebu vil for fremtiden være opparbeidelse av parkanlegg med for eksempel paviljong og fontene på jordet i sentrum innenfor avsatte midler.»

Tidligere Andebu kommune hadde på begynnelsen av 2000-tallet et stort prosjekt som het «Utvikling av Andebu sentrum», som var et samarbeid mellom kommunen og private. I dette prosjektet ble det opparbeidet parkanlegg, fontene, rutebilstasjon, gangveier med mer i Andebu sentrum. Det statlige tilskuddet inngikk i dette.

 Annet 
Navnet uttales annebu. Preposisjonen er 'i', «i Andebu». En person fra Andebu (særlig fra hovedsoknet) kalles «andebusokning».

Nasjonaliseringen av private teleselskap ble avsluttet i 1974 da Televerket overtok det siste norske privateide telefonselskapet som da lå i den gang Andebu kommune i Andebu sentrum (Askjemveien 21). Bygningen står der ennå.

 Se også 
 Andebumål
 Dalsroa

 Litteratur 
 Andebu bygdebok redigert av professor Arne Gallis
 Andebu: En vestfoldbygds historie i 1600-aarene, «Lat os inkje forfederne gløyma», av Lorens Berg ISBN 82-993731-0-7
 Vestfoldmål: Ord og vendinger fra Andebu av Ole Bråvoll redigert av Odd Gallis

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Andebu kommunes nettsted
 Andebu skoles hjemmeside
 Statistikk fra Andebu
 Andebu-nyheter i regionavisa Tønsbergs Blad
 Kodal bygdeleksikon – lokalhistorie og informasjon om Kodal sogn i Andebu kommune
 Historiske arkiver etter Andebu kommune på Arkivportalen
 Kultur i Andebu på kart fra Kulturnett.no