Arne Garborg

Arne Garborg (født Aadne Eivindsson Garborg; 1851–1924) var en norsk forfatter og intellektuell som skrev mest på landsmål (nynorsk).
Han skrev romaner, artikler, dikt, utførte oversettelser og drev målarbeid for å videreutvikle det norske skriftspråket som Ivar Aasen hadde lagt grunnlaget for.

Mot slutten av livet betraktet Garborg kristendommen som en politisk etikk der Jesus bare var en lærer om å gjøre det gode som ville gi menneskene gudsriket.
miniatyr|Arne Garborg. Portrett av Olav Rusti, 1912-14
 Liv 
Han var fra gården Garborg, ca. 5 km vest fra tettstedet Undheim i Time kommune på Jæren i Rogaland fylke. Her vokste han opp sammen med åtte søsken og foreldrene Eivind Aadneson Garborg og Ane Oline Johnsdotter Raugstad. Han sa fra seg odelsretten og farsgården. 
miniatyr|Garborgheimen var Garborgs barndomshjem  på Jæren og er i dag museum.
Faren slet med tunge tanker etter en religiøs omvendelse, og tok sitt eget liv i 1870. Hulda Garborg skrev at mannen slet med samvittigheten for at han sa fra seg slektsgården, og for kanskje å ha forårsaket farens selvmord. Noen hevder at Garborg slet selv med å holde fast ved barnetroen og kom inn i en religiøs krise,Elseth, Egil (1977): Liv og dikt 1. Norsk litteraturhistorie. Oslo: Aschehoug. andre mener at Garborgs religiøse interesse var en del av hans brennende samfunnsengasjement. 

Han bodde på Sandal i Stavanger (Sisikveien 63) fra 1870 til 1875.Minneplaten på Sandal i Stavanger.

Garborg gikk på lærerseminaret Christiansands Stiftsseminarium i Holt. En periode arbeidet han som lærer i Søndeled ved Risør. 

I 1887 giftet han seg med Hulda Bergersen, og de bodde noen år i Kolbotn ved Savalen i Østerdalen. I 1897 flyttet de til Labråten i Asker, som ble hovedhjemmet deres i flere tiår.

På Jæren, 0,5 km sørøst for Undheim sentrum, fikk Garborg i 1899 bygd et jærhus i Knudaheio som ble brukt som sommerbolig og skrivestue.

 Skriving og diktning 
miniatyr|Redaksjonskontoret for bladet Fedraheimen var Garborgs studentkvist i Bispegata 1 i Oslo.
Mens han bodde på Sandal ga han ut Lærerstandens avis, og fikk trykket sine første dikt i Aftenavisen Stavangeren.Minneplaten på Sandal i Stavanger.

Før samarbeidet med Mons Litleré begynte hadde Garborg bare gitt en roman på landsmål, Bondestudentar. Artikler og essay Garborg hadde skrevet på dansk-norsk ga Litleré ut på landsmål. Da Garborg skulle gi ut Hos Mama (1890) på et stort forlag i København ville Litleré gi den ut også på landsmål i Garborgs egen oversettelse som Hjå ho mor. Litleré avtalte med forlaget Philipsen i København at den danske versjonen skulle komme ut først, mens versjonen på nynorsk skulle være 50 øre billigere. De to versjonene er noe stilistisk forskjellige og i ettertid er det versjonen på landsmål/nynorsk som blir trykket opp. En ny versjon på nynorsk kom i 1922 og den avviker språklig fra 1890-utgaven. Samarbeidet med Garborg var trolig en viktig drahjelp for Litleré. Garborg ga ut ti titler hos Litleré.Åslaug Timenes Bell (2015): Er Mama og Mor den same? Ein tekstkritisk analyse av Arne Garborgs Hjaa ho Mor i tre utgåver. Masteroppgave, Universitetet i Oslo.Våpenhandlar og målpionér. Norsk Tidend, nr 5 (november), 2018.

Selv om det var som forfatter han ble kjent, var det som bladmann han skaffet levebrød. Det første bladet han gav ut, het «Seminaristen». Første nummer ble utgitt i Risør i oktober 1871. Bladet som var en avis for lærere endret senere navn til "Lærer-standens avis".Arne Garborg - seminaristen på Holt som ble avismann i Risør og Tvedestrand, avtrykk.no, 25.01.2021 Den ble lagt ned i 1873. I 1872 grunnla Garborg avisa Tvedestrandsposten, i 1877 avisa Fedraheimen, der han var redaktør frem til 1892. På 1880-tallet var han også journalist i Dagbladet. I 1894 grunnla han sammen med Rasmus Steinsvik avisa Den 17de Mai. Avisa skifta i 1935 navn til Norsk Tidend. Mellom 1908 og 1916 var han involvert i utgivelsen av det georgistiske tidsskriftet Retfærd.

I 1899 la han fram språknormen midlandsnormalen sammen med Rasmus Flo. Garborg benyttet denne rettskrivingen fra da av, og da hans Skriftir i samling kom ut var alle verkene omskrevne etter denne normen.

Han arbeidet med emner som religionen i moderne tid, forskjellene mellom lokal og nasjonal identitet og det europeiske, hvordan folk faktisk kan få politisk påvirkning og makt.http://www.garborg.aasentunet.no/tekstar/lerar_arne_biografi.html  Garborgnett Garborg anså etter hvert kristendommen som en politisk etikk og tok til seg økonomisk teori om utjevning fra amerikaneren Henry George som ville begrense eiendomsretten. 

Garborg deltok i sedelighetsdebatten, blant annet gjennom sine mange artikler i Dagbladet, og hans roman Mannfolk (1886) som gjorde at Garborg mistet sin jobb i Riksrevisjonen.  Garborg var særlig kritisk til de radikale beskrivelser i Henrik Ibsens Gjengangere. I målsaken var Garborg i opposisjon til Bjørnstjerne Bjørnson, men Bjørnson prøvde likevel ved flere anledninger å få ham til å bli redaktør av Dagbladet uten å lykkes.

 Askerkretsen 
Fra 1897 bodde ekteparet Garborg på Labråten i den såkalte «Kunstnerdalen» i Asker. Ekteparet var sentrale i den såkalte Askerkretsen som ellers omfattet ekteparene Marta og Rasmus Steinsvik, og Karen og Ivar Mortensson. I tillegg var Tilla og Otto Valstad, samt Rasmus Løland, Steinar Schjøtt, Olav Nygard, Kristofer Uppdal og Aksel Waldemar Johannessen med i kretsen.Klassekampen, 18. september 2014, s. 30. Ekteparene Garborg, Mortensson og Steinsvik hadde et fellesprosjekt i avisen Den 17de Mai. Rasmus Steinsvik tok opp lån og kjøpte Labråten i 1897, med sikte på at de tre familiene skulle bruke hver sin del av gården og bygningene. Ekteparet Garborg var frontfigurer i kampen for landsmålet og for den tradisjonelle bygdekulturen. Labråten handlet blant annet om å skape et hjem for Arne Garborg som ikke hadde slått seg ned noe sted. På Labråten kunne de være nær byen og samtidig utenfor byen.Alfred Fidjestøl i Norsk Tidend, nr 4, 2014.

 Bibliografi 

 Romaner 
Ein Fritenkjar (1878)
Bondestudentar (1883)
Mannfolk (1886)
Hjaa ho Mor (1890) 
Trætte Mænd (1891)
Fred (1892)
Den burtkomne Faderen (1899)

 Diktsamlinger 
Haugtussa (1895)
I Helheim (1901)

 Skuespill 
Uforsonlige (1888)
Læraren (1896)

 Andre verk 
Smaa-stubber af Alf Buestreng (1873)
Henrik Ibsens «Keiser og Galilæer». En kritisk Studie af G. 1873
Den ny-norske Sprog- og Nationalitetsbevægelse (1877)
Gud signe Noregs land. salme (1878)
Kvinnestudentar: en sakprosatekst (1882)
Forteljingar og Sogur (1884)
Fri Skilsmisse : Indlæg i Diskussionen om Kjærlighed (1888)
Fri Forhandling: Ymse stykkje (paa norsk og dansk) um Tru og Tanke 1889
Kolbotnbrev (1890)
Jonas Lie. En Udviklingshistorie (1893)
Knudahei-brev (1904) 
Jesus Messias (1906)
Odyssevskvædet umsetjing (1918)
Rama-kvædet. Eit gamalindisk dikt. 1922. Sammen med Ananda Acharya 
Dagbok 1905-1923 (posthum utgivelse 1925–1927)
Tankar og utsyn (posthum utgivelse 1950)
Han Lars i Lia (1883)

 Minnesmerker 
For å fremme arven etter ekteparet, åpnet Garborgsenteret på Bryne i 2012.

Arne Garborg er hedret med gatenavn i flere norske kommuner.

Det er flere minnesmerker:
 Skulptur i stein ved skrivestova hans i Knudaheio.
 Skulptur i granitt i Byparken i Stavanger: «Arne Garborg» av Gunnar Janson fra 1947.  Resultat av innsamlingsaksjon organisert av bondeorganisasjonene etter Garborgs død. 
 Minneplate i bronse på Sandal i Stavanger. Satt opp av Madla historielag i 2001.

 Om ham 
 Fidjestøl, Alfred: Frå Asker til Eden, Samlaget, 2014.
 Obrestad, Tor: Arne Garborg. Ein biografi, Oslo 2001.
 Thesen, Rolv: Arne Garborg. Frå jærbu til europear, Oslo 1933.
 Thesen, Rolv: Arne Garborg. Europearen, Oslo 1936.
 Thesen, Rolv: Arne Garborg. Europear og jærbu, Oslo 1939.
 Thorn, Finn: Arne Garborg og kristendommen. Brytninger mellom tro og tvil, 1972
 Time, Sveinung: Garborg i Aschehougs serie Norske forfattere i nærlys. 1979.
 Time, Sveinung: Arne Garborg om seg sjølv, Den norske bokklubben 1988.
 S. Time og E. Lejon (red): Aadne Garborg, 1981, Noregs Boklag.

 Referanser 

 Eksterne lenker 




  Garborg.no Nasjonalt Garborgsenter på Bryne
  Labråten; Asker museum
  Garborgs tekster – Dokumentasjonsprosjektet fra UiO. Skriftir i Samling og andre verk i digitalisert utgåve.
   Garborgtekster i Ivar Aasen-tunets nettbibliotek
  Fedraheimen i Ivar Aasen-tunets nettbibliotek
  Galleri Nors fotografier av Arne Garborg

  Arne Garborg hos Norsk oversetterleksikon

Kategori:Arne Garborg
Kategori:Personer fra Time kommune
Kategori:Norske dagboksforfattere
Kategori:Norske salmediktere
Kategori:Nynorskforfattere
Kategori:Nynorskforkjempere
Kategori:Ibsenforskere
Kategori:Begravelser på statens bekostning