Drangedal

Drangedal er en skogskommune i Telemark fylke. Kommunesenter er tettstedet Prestestranda (også kalt Stranda). Næringsgrunnlaget består for det meste av jord- og skogbruk, småindustri, turisme og transportselskaper. Kommunevåpenet illustrerer to furukongler, og Drangedals kommuneblomst er tyttebærblomsten. Høyeste punkt er NNØ for varden på Fagerliheii, 910 moh., mens høyeste topp er Kollingan, 909 moh. Begge to ligger helt nord i kommunen, mellom Nisser og Flåvatn.

Lokalavisa Drangedalsposten gis ut en gang pr. uke.

Drangedal grenser i sørvest mot Gjerstad (i Agder fylke), i vest mot Nissedal, i nord mot Kviteseid, i nordøst mot Nome, i øst mot Skien og i sør mot Bamble og Kragerø. 

Befolkning
Drangedal har hatt en svak nedgang i folketallet over mange år. I 2018 og 2019 ble folketallet redusert med 68 personer (-1,6 %). Kommunen har de siste årene hatt netto innenlands fraflytting, med flyttetap særlig til Notodden og Skien, samt fødselsunderskudd. Nettoinnvandring har imidlertid sørget for at nedgangen i folketallet ikke har vært større. Innvandrere utgjør 9 % av befolkningen i Drangedal; per januar 2020 har de fleste innvandrerne de seneste år hatt bakgrunn fra Nederland, Syria og Polen.

Sett over 100 år har det ikke vært noen drastisk nedgang i folketallet, fra 4 210 ved folketellingen i 1920 til dagens 4 060 (2020). Kommunens mål er likevel å ha et innbyggertall på minimum 4 200.

Skoler
I 1895 var Drangedal herred delt i 23 skolekretser, med 751 «undervisningsberettige børn» og 28 lærere, hvorav to «lærerinder».

I Drangedal finnes i dag (2020) tre skoler ; Drangedal 10-årige skole i sentrum og barneskolene Tørdal skule i Bø og Kroken skole på Neslandsvatn.

Nærmeste videregående læresteder for yrkesfag eller høyere utdanning finnes i Lunde, Bø, Kragerø og Grenland.

Næring og arbeid
Antall arbeidsplasser i Drangedal har ikke endret seg mye i løpet av 2000-tallet. Av de 1 223 arbeidsplassene i kommunen er 55 % i privat sektor, mens 45 % er i offentlig sektor. 56 % av sysselsatte bosatt i kommunen jobber i Drangedal. Det er størst utpendling til Kragerø (11 %), Skien (8 %) og Porsgrunn (5 %).
Jord- og skogbruk er viktig for kommunen. 8 % av arbeidsplassene i Drangedal er innen disse områdene .

Fritidsboliger
Sammenliknet med antall fastboende er Drangedal en relativt stor hyttekommune, med 1 252 fritidsboliger. Satsningsområdene for utbygging av fritidsboliger er hovedsakelig lokalisert rundt Tokevassdraget og i Gautefallområdet. På Gautefallheia finnes alpinanlegg, anlegg for skiskyting og langrenn med helårsdrift, og hotell. Om sommeren er innsjøen Toke et ettertraktet rekreasjonsområde, der den med sine mange øyer og avstikkere strekker seg fra Prestestranda og helt ned til Kragerø og Bamble. Det er egne kommunedelplaner for Toke og Gautefall som tilrettelegger for økt fortetting og bruk av områdene til rekreasjon og friluftsliv. Bygging og bruk av hytter er en svært viktig faktor for utvikling av næringsliv og bosetting i kommunen .

«Toke brygge»
Toke brygge er kommunens tusenårssted. Det ligger nedenfor de gamle handelsbuene og den gamle landhandelen og bakeriet (begge nedlagt) nede ved Toke. Der er det bl.a. opparbeidet badestrand, sandvolleybane, tursti, gapahuk og «tarzanløype»  .

Her finnes også båthavn med gjesteplasser, og sightseeingbåten «Tokedølen II» hadde sine avganger herfra inntil selskapet ble avviklet i 2024 og båten solgt til Drammen.

Kommunikasjon
Drangedal kan skilte med å være en av de aller første kommunene i Norge med full bredbåndsdekning, som gjennom Drangedal everks «access nett» (DEAN) har bygget ut eget stamnett for kommunen, og oppgradert alle telefonsentraler i kommunen for bredbåndstilbud.

Sørlandsbanen går gjennom kommunen, med stoppesteder i sentrum og på Neslandsvatn. Det er gode bussforbindelser til Kragerø i sør, Grenland i øst, og nord-vestover til Gautefall og Nissedal.

Drangedal har 150 km. fylkesvei og 73 km. kommunal vei. Fylkesvei 38 går gjennom hele kommunen, fra Åmot i Vinje til Kragerø. Fylkesvei 356 går fra Straume i Drangedal til Porsgrunn. Fylkesvei 3310 går fra sentrum og over til Lunde i Nome.

Geologi
Denne vestlige delen av Telemark tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedefoldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både gabbro, amfibolitt, samt granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 - 1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550 - 1 480 millioner år gammelt). I vest er det et 1 270 - 1 000 millioner år gammelst lag av sandstein, konglomerat, ryolitt og basalt som dominerer de øverst strukturene. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går i sørvest-nordøst retning, dreiende til nordlig.Berggrunnskart over Norge, NGU 2006. (kart )

Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Drangedal.

 Kommunestyrevalget 2023 

 Steder av interesse i Drangedal 
 Prestestranda. Kommunesenter.
 Drangedal bygdetun. Avdeling av Telemark museum.
 Drangedal kirke.
 Toke. Frilufts- og hytteområde, fiske og båtliv.
 Bostrak, med Sputnikmuseum.
 Bø. Bygdesenter i Tørdal.
 Tørdal kirke.
 Gautefall. Vintersportssted, frilufts- og hytteområde.
 Gautefall fjellkirke
 Lia. Grend, frilufts- og hytteområde.
 Bjorvann. Fiske og båtliv.
 Søvassmarka. Fiske- og friluftsområde. Hytteutleie.
 Neslandsvatn. Tettsted, og grendesenter i Kroken.
 Kroken kirke.

Litteratur
 Sannes, Olav: «Drangedal med Tørdal, ei bygdesoga», 1924  (faksimile 1974, ISBN 82-990370-1-8)
 Nordby, Guro: «Drangedal 1900–2000», 2005.
 Ivar B. Ramberg et al, «Landet blir til - Norges geologi», Norsk geologisk forening 2006 (2007), side 71.

 Referanser 

 Eksterne lenker 

  Drangdal kommunes hjemmeside
  Kommunefakta Drangedal - Statistisk sentralbyrå

  Visit Drangedal – Drangedal Turistinformasjons nettsider. Besøkt 28. juni 2020
  Drangedal kommune satser 3,6 millioner kroner for å lokke nederlandske familier til bygda (NRK Telemark, 1.11.06) 
  – Wij zullen hier leven! I løpet av to år har Drangedal fått rundt 60 nye innbyggere fra Nederland (NRK Telemark 19.2.08)
  Drangedalsposten