Østerrikes delstater

Østerrikes delstater har lenge hatt en viss selvstendighet, som gjorde og gjør dem til mer selvstendige enheter enn rene administrasjonsdistrikter.

Republikken Østerrike (dagens delstater)
Fra og med grunnloven fra 1920 er Østerrike en forbundsstat. Dens delstater heter Bundesländer («forbundsland») og har stor selvstendighet med egne lovgivende delstatsparlamenter (Landtage) og delstatsregjeringer (Landesregierungen).

Østerrike består av ni slike delstater:
 Delstat  Hovedstad Innbyggere  Areal  Regjering (antall 2022) (derav tyskspråklig) (km²)  (parti) Burgenland  Eisenstadt 297 583  87 % 3 965  SPÖ Kärnten  Klagenfurt 564 513  92 % 9 537  SPÖ/ÖVP Niederösterreich  St. Pölten 1 698 796  93 % 19 180  ÖVP/SPÖ/FPÖ Oberösterreich  Linz 1 505 140  92 % 11 983  ÖVP/SPÖ/FPÖ/De Grønne Salzburg  Salzburg 560 710  89 % 7 155  ÖVP//De Grønne/NEOS Steiermark  Graz 1 252 922  95 % 16 399  SPÖ/ÖVP Tirol  Innsbruck 764 102  91 % 12 648  ÖVP/SPÖ Vorarlberg  Bregenz 401 674  86 % 2 602  ÖVP//De Grønne Wien  Wien 1 931 593  75 % 415  SPÖ/NEOS Østerrike Wien 8 280 000 89 % 83 871 ÖVP/De Grønne

Østerrike-Ungarn (Cisleithanias kronland)
Etter omorganiseringen av det østerrikske keiserriket i 1867 fikk den ungarske riksdelen (Transleithania) større selvstendighet.

Den østerrikske riksdelen (Cisleithania) bestod av femten såkalte Kronländer («kronland»). Selv om disse ikke var autonome, hadde mange av disse rettslige særtrekk og var derfor heller ikke rene forvaltningsdistrikter.

Østerrikes kronland før første verdenskrig var:
 Delstat  Hovedstad  Innbyggere  Areal  Statsform (antall1910) (deravtyskspråklig) (km²) Böhmen  Prag (Praha) 6 770 000  37 % 51 948  kongerike Bukovina  Czernowitz (Tsjernivtsi) 800 000  21 % 10 442  hertugdømme Dalmatia  Zadar 646 000  0 % 12 833  kongerike Galicia og Lodomeria  Lemberg (Lviv) 8 030 000  1 % 78 493  kongerike Kärnten  Klagenfurt 396 000  79 % 10 327  hertugdømme Krain  Laibach (Ljubljana) 526 000  5 % 9 955  hertugdømme Küstenland  Triest (Trieste) 895 000  3 % 7 969  fyrste- og markgrevskap Mähren  Brünn (Brno) 2 620 000  28 % 22 222  markgrevskap Österreich ob der Enns  Linz 853 000  96 % 11 982  erkehertugdømme Österreich under der Enns  Wien 3 530 000  100 % 19 822  erkehertugdømme Salzburg  Salzburg 215 000  100 % 7 154  hertugdømme Schlesien  Troppau (Opava) 757 000  45 % 5 147  hertugdømme Steiermark  Graz 1 440 000  71 % 22 426  hertugdømme Tirol  Innsbruck 946 000  57 % 26 254  fyrstegrevskap Vorarlberg  Bregenz 145 000  95 % 2 601  grevskap Cisleithania  Wien 28 600 000  37 % 300 000  keiserrike Kroatia og Slavonia  Agram (Zagreb) 2 620 000  0 % 42 534  kongerike Ungarn  Budapest 18 300 000  8 % 282 297  kongerike Transleithania  Budapest 20 900 000  8 % 325 000  kongerike Bosnia-Hercegovina  Sarajevo 1 930 000  0 % 51 082  annektert områdeØsterrike-Ungarn Wien51 400 000 23 %675 000 dobbeltmonarki Delstat  Hovedstad  Innbyggere  Areal  Statsform (antall1910) (deravtyskspråklig) (km²)