Nissedal

Nissedal er en kommune i Telemark fylke som ligger i distriktet Vest-Telemark. Den grenser i nord til Kviteseid, i øst til Drangedal og Gjerstad, i sør til Vegårshei og Åmli, og i vest til Fyresdal. 

Kommunen omkranser innsjøen Nisser. Bygda har 1 750 større og mindre vann og innsjøer. Levebrødet i Nissedal er industri, kraft og småbruk. Treungen er administrasjonsstedet i kommunen, og har ca. 500 innbyggere. Ellers har grenda Felle om lag 100 innbyggere.

Nissedal var tidligere en del av Kviteseid prestegjeld, og ble skilt ut fra Kviteseid som eget prestegjeld i 1810.Arkivverket: Prestegjeld og sogn i Telemark Nissedal fikk status som formannskapsdistrikt, senere betegnet kommune, fra etableringen av kommuner i Norge i 1837.

Navn
M.B. Landstad foreslo på 1800-tallet at nissene trolig kom fra Nissedal, for her skal nissetradisjonen ha vært så levende at Landstad mente stedet måtte være oppkalt etter dem.  Asbjørn Dyrendal: «Et norsk nisseunivers», Skepsis 12. desember 2007 Navnet Nissedal burde nok vært skrevet Nisserdal, og spesielt er kommunevåpenet en folkeetymologisk tilsnikelse. Kommunen er navngitt etter innsjøen Nisser, og sjøens navn kommer fra gammelnorsk Niðsær, der første del Nið- har betydningen «brusende», mens annen del -sær betyr «sjø».

Natur og geografi
Geologi
Denne vestlige delen av Telemark tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte.Ivar B. Ramberg et al, Landet blir til - Norges geologi, Norsk geologisk forening 2006 (2007), side 71. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både gabbro, amfibolitt, samt granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 - 1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550 - 1 480 millioner år gammelt). I vest er det et 1 270 - 1 000 millioner år gammelst lag av sandstein, konglomerat, ryolitt og basalt som dominerer de øverst strukturene. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går i sørvest-nordøst retning, dreiende til nordlig.Berggrunnskart over Norge, NGU 2006. (kart )

Kommunens høyeste punkt ligger i skrenten rett sørøst for toppen av Føreheinutane. Toppunktet på 1048,9 moh ligger altså i Fyresdal, mens det høyeste punktet i Nissedal er litt lavere, 1040,13 moh.

Fauna
To reinsdyr ble observert her for første gang i 2014.https://www.nrk.no/telemark/reinsdyr-pa-nye-trakter-1.11837877 Mer vanlig dyr her inkluderer grevling, bever, rådyr, elg, rødrev, piggsvin, mår, lemen, hare og hoggorm. Mer sjeldne er ulv, gaupe og brunbjørn.

Samfunn

Næringsliv
Næringslivet i kommunen består hovedsakelig av jordbruk, skogbruk, trevareindustri og kraftpriduksjoner. Kommunen har 11 kraftverk i drift, blant annet Dynjanfoss kraftverk, Høgefoss kraftverk og Fjone kraftverk. I tillegg er det i de senere år satset på hytteturisme. 

Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Nissedal.

 Kommunestyrevalget 2023 

 Referanser 

Eksterne lenker


 Kommunefakta Nisedal - Statistisk sentralbyrå
 Visit Nissedal



Kategori:Bygder og grender i Telemark
Kategori:Daler i Telemark