Trondheim

Trondheim (tidligere Trondhjem; i middelalderen kjent som Nidaros) er en kommune i Trøndelag og Norges tredje mest folkerike kommune etter Oslo og Bergen. Per 1. januar 2024 hadde kommunen  innbyggere, etter sammenslåingen med Klæbu i 2020. Bysenteret, Midtbyen, ligger mellom Nidelva og Trondheimsfjorden. Kommunen grenser til Malvik i øst, Selbu og Melhus i sør, og Indre Fosen på andre siden av fjorden. Trondheim er sete for fylkesordføreren i Trøndelag, mens fylkeskommunens administrasjon og statsforvalteren holder til i Steinkjer.

Byen ble ifølge Olav Tryggvasons saga grunnlagt av Olav Tryggvason i 997, og feiret sitt tusenårsjubileum i 1997.

Trondheim er et nasjonalt sentrum for høyere utdanning og forskning. Norges tekniske høgskole (NTH) ble etablert i 1910 og utviklet seg til å bli en ledende teknisk utdanningsinstitusjon i Norge. I 1996 ble NTH innlemmet i Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU), som er landets største universitet og har sitt hovedcampus i Trondheim. Vitenskapsmuseet ble opprettet i 1767 og er en del av NTNU.

St. Olavs hospital, tidligere Nye Trondhjem sykehus, ble etablert på Øya i 1910. Det regnes som ett av Norges største helseforetak og eies av det regionale helseforetaket Helse Midt-Norge. Trondheim har flere kulturinstitusjoner, blant annet Trondheim kunstmuseum, etablert i 1997, og Rockheim, det nasjonale opplevelsessenteret for pop og rock, som åpnet i 2010.

Trondheim er et nasjonalt knutepunkt for jernbanen i Norge. Her møtes Dovrebanen fra sør med Meråkerbanen mot Sverige og Nordlandsbanen mot nord. Europavei 6 går gjennom kommunen, mens E14 mot Sverige og E39 mot Danmark har sitt utgangspunkt her. Byens flyplass er Trondheim lufthavn, Værnes, som ligger i Stjørdal kommune.

 Historie 

miniatyr|Trondheim rundt 1800. Akvatint av John William Edy etter et verk av Johan F. L. Dreier. Fra Boydell’s picturesque scenery of Norway.
miniatyr|Kart over Trondheim fra 1898, med den nye bydelen Lademoen innfelt.

Man regner med at byen ble grunnlagt i år 997 av Olav Tryggvason. Arkeologiske funn tyder på at det også har vært bosetninger rundt Nidelvas utløp også før den tid utover gårdsbruk, trolig sjøbuer for handelsvirksomhet. Det er gjort gravfunn som bekrefter bosetting på Nidarneset sentralt i dagens bykjerne rundt 400 f.Kr.«Fant 2400 år gammel gravrøys midt i byen», adressa.no (09.2.2016), besøkt 10.02.2016

Nidarosdomen ble bygd mellom 1070 og 1300, og er Norges mest sentrale kirke. Grunnloven av 1814 slo fast at den skulle være kroningskirken for Norges regent; dette gjelder ikke lenger, men siden 1958 har den blitt brukt til signing av de kongelige. Ifølge tradisjonen er Nidarosdomen gravkirken til Olav den hellige; imidlertid har senere utgravninger i Trondheim avdekket Clemenskirken, hvor helgenkongens kiste ble satt på alteret i år 1031, året etter slaget på Stiklestad. Nidaros bispedømme ble opprettet mellom 1070 og 1080; omkring 1152 ble det opphøyd til et katolsk erkebispedømme som eksisterte frem til reformasjonen i 1537. Mellom 1434 og 1537 preget erkebiskopene i Nidaros egne mynter.

Ladejarlene hadde sin base i Nidaros fra slutten av 800-tallet frem til 1029. Flere av middelalderkongene residerte også her. En bybrann i 1681 var en av de utløsende årsaker til byggingen av Kristiansten festning; denne festningen fikk betydning under den store nordiske krig 1700–1721. Den 1. januar 1964 ble Trondheim slått sammen med de fire nabokommunene Byneset, Strinda, Tiller og Leinstrand. Kommunen fikk sin nåværende utstrekning den 1. januar 2020 da Klæbu ble innlemmet i Trondheim som følge av den siste kommunereformen.

Ved slutten av 1000-tallet vokste byen meget raskt. Det ble blant annet anlagt ei steinkirke ved St. Olavs gravplass, hvor Nidarosdomen ligger i dag. Det ble også anlagt bro over elva omtrent der hvor dagens Elgeseter bru ligger. I 1219 opplevde Trondheim den første kjente bybrannen, og noen år senere, i 1295, ble store deler av byen lagt i aske av en annen brann.

Da Nidaros erkebiskopsete ble opprettet i 1152 vokste byen ytterligere, og fra 1200-tallet kjenner man til nær tjue kirker under setet. Det ble også anlagt en rekke klostre i byen, blant annet på Elgeseter, Bakke gård og Munkholmen.

Fra 1600-tallet kom økt handelsvirksomhet byen til gode. Byen begynte å vokse vestover, og den første bebyggelsen på Bakklandet oppsto. I 1681 la den såkalte Hornemansbrannen igjen store deler av Trondheim i grus, noe som førte til at Christian V bestemte at det skulle legges en helt ny byplan for Trondheim for å forhindre fremtidige branner fra å skape like stor ødeleggelse. Oppgaven ble gitt til den luxemburgske generalmajoren Johan Caspar de Cicignon, som fremmet en byplan med brede og rette gater med et sentralt torg.

Til tross for dette oppsto det flere store branner gjennom 1700- og 1800-tallet. Det ble fremmet lov om murtvang på sentrumsbebyggelsen, men før dette ble vedtatt ble byen raskt gjenoppbygget med trebebyggelse. Mange av dagens trebygg i sentrum stammer fra midten av 1800-tallet.

Etter andre verdenskrig måtte store deler av den gamle bebyggelsen vike til fordel for ny næringsvirksomhet. Cicignons byplan fra slutten av 1600-tallet er likevel nokså fremtredende i dagens Trondheim.

 Bynavn og bystrøk 

miniatyr|Folkemøte ved Rådhusplassen og musikkpaviljongen i forbindelse med navnestriden (1929). 
miniatyr|Trondheims byflagg. Flagget viser en nyperose, som er byens kommuneblomst. Rosen har vært et symbol for instanser og kirke i byen helt fra 1500-tallet, og det antas det er en gjengivelse av rosevinduet i Nidarosdomen

Beliggende ved munningen av elven Nid (Nidelva) var stedet først kjent under navnet Nidaros (norrønt Niðarós), som betyr byen ved oset av Nid. Nidaros-navnet på byen kom senere i bakgrunnen av flere grunner.

miniatyr|Illustrasjon hentet fra boken Norge fremstillet i Tegninger (1889).

Þrónd(h)eimr eller Þránd(h)eimr, som opprinnelig var et navn på de åtte trønderske fylkene, altså nåtidens Trøndelag, sto for «trøndernes hjem». Første ledd er folkenavnet þrǿndr, «trøndere», som er et gammelt presens partisipp av verbet þróask, «vokse» (med den samme roten som i «trives»), som da kan oversettes som 'sterk, fruktbar'.Peterson, Lena. 2007. Nordiskt runnamnslexikon. Femte, reviderade utgåvan. P. 237Trondheim.no Trondheim Byleksikon  Den latinske varianten Trundum kan eventuelt forklares som en gjengivelse av den norrøne formen for dativ flertall av þrǿndr, som kan ha forekommet ofte i uttrykk som hos trønderne.

I senmiddelalderen ble Kaupangen i Trondheimen, altså handelsplassen i Trøndelag også brukt som bynavn og kortformen Trondheim /Tronhjæm ble brukt parallelt med Nidaros. Under unionen med Danmark ble dette fordansket til T(h)rondhjem og Trondhjems len for Trondheims len, så dette navnet var i bruk fra 1500-tallet.

I perioden 1925–1930 ble flere bynavn fornorsket som ledd i den språklige nasjonalismen som var utbredt i Norge i første del av det 20. århundre (1925: Oslo, 1927: Halden, 1930: Stavern). Ved lov 14. juni 1929 ble det bestemt at byen Trondhjem fra 1. januar 1930 skulle ha Nidaros som offisielt navn. Det var tidligere, i 1928, avholdt en folkeavstemning om bynavnet:  stemte mot endring, og  for. Befolkningen og bystyret, som ønsket å beholde Trondhjem som navn, følte seg overkjørt og protestene lot ikke vente på seg.

Etter en opprivende navnestrid ble saken tatt opp på ny i Stortinget. Dette endte med et kompromiss: ved lov 6. mars 1931 med virkning fra samme dag ble formen Trondheim innført, et «fornorsket» kompromissforslag lansert av Ivar Lykke, lokal kjøpmann, statsminister 1926–1928 og stortingsrepresentant 1915–1945.Litteratur om navnestriden: Steinar Haga Skjetne: Navnestrid og partipolitikk i Trondheim under Stortingsvalget 1930. I: Trondhjemske samlinger 1974; Bjarne Slapgard: Omkring namnestriden Trondhjem – Nidaros – Trondheim (1977); Roger Lockertsen: Namnet på byen Trondheim: ein språkhistorisk og faghistorisk analyse (2007, Novus, doktoravhandling)

Trånnhjæm (-em) er en hyppig forekommende uttale av bynavnet blant byens befolkning, og navneformen er fremdeles i bruk som navn på (nye og gamle) foreninger og bedrifter.Eksempler: Trondhjems seilforening, Trondhjems kvinnelige studentersangforening, Trondhjems provincialloge, Trondhjems rørleggerlaug, Trondhjems elektromotor as, Trondhjems Hospital, Studentersamfundet i Trondhjem, Trondhjems Kameraklubb. Så sent som i 2007 ønsket en bystyrerepresentant å blåse liv i diskusjonen rundt bynavnet.

Stiftstaden er en populær betegnelse på byen. Historisk sett var det flere stiftsteder i Norge, dvs. alle byer som var seteby i et stiftamt og for et bispedømme. Stiftsgården, som ble tatt i bruk som embedsbolig for stiftamtmannen og som residens for kongefamilien i år 1800.

 Trehusbyen 
Trondheim har den lengste sammenhengende trehusbebyggelsen i Norden, og kalles derfor trehusbyen. Fra fisker- og arbeiderstrøket i Ilsvikøra i vest, via 1840-tallsbebyggelsen på Sanden og Løkkan, bryggerekkene og trehusbebyggelsen i Nerbyn, bryggene i Kjøpmannsgata, trehusene på Bakklandet, Rosenborgbebyggelsen og arbeiderboligene på Lademoen og Reina i øst, kan man trekke en mer eller mindre uavbrutt linje gjennom trehus.

De er bygd i ulike perioder, fra tidlig 1700-tallet, med et tyngdepunkt fra siste halvdel av 1800-tallet.

 Navn på andre språk 
Byens andre offisielle navn, Tråante, er sørsamisk.Fastsettelse av Tråanten tjïelte som samisk navn på Trondheim kommuneSentralt stadnamnregister Ettersom sørsamisk er et kasusspråk, bøyes bynavnet Tråante i sju ulike kasus:

Tråante – Trondheim – nominativ 
Tråanten – Trondheim sin – genitiv 
Tråantem – Trondheim – akkusativ 
Tråantese – til Trondheim – illativ 
Tråantesne – i Trondheim – inessiv 
Tråanteste – fra Trondheim – elativ 
Tråantine – med Trondheim – komitativ

Trondheim kommune er derfor Tråanten tjïelte med genitiv -n (eieform) i Tråanten (teknisk sett Trondheims kommune). Dette er den vanlige måten å skrive sørsamiske kommunenavn på. På sørsamisk har byen også blitt kalt Stoerresjeltie som betyr «det store kirkestedet» eller «den store markedsplassen».

Trondheim har også navn på flere andre samiske språk. På nordsamisk brukes både Troandin og Roandin om Trondheim. Troandin brukes i de nordlige dialektene, mens Roandin brukes i tornesamisk. Lulesamisk bruker Roandem, og på pitesamisk heter byen Tråndem.BidumBágo

Blant kvenene i Nordreisa har Tronjami blitt brukt som kvensk navn. På romani blir byen kalt for Trontus-Fåron eller Trøntus-Fåron, der Fåron betyr «byen».

Inntil slutten av annen verdenskrig ble Trondheim benevnt som Drontheim på tysk.

 Geografi 
miniatyr|Midtbyen og Trondheimsfjorden.
miniatyr|Bryggene og elvehavna ved Nidelva.

Berggrunnen i kommunen består hovedsakelig av metamorfe bergarter, med enkelte unntak. Byen ligger i Trondheimsfeltet, som preges av kaledonske skiferbergarter.

Nidelva renner gjennom byen fra sør mot nord, og munner ut i Trondheimsfjorden. Den flate landtungen som dannes ved elvas løp ligger sentrumsbebyggelsen. Videre østover mot fjorden preges landskapet av lavland og kulturlandskap, som derfra går videre til høyere platåer. Rundt Jonsvatnet i sørøst er landskapet preget av åser med høyder på omtrent 400 meter. Sørvest for Nidelva finner man Heimdalsplatået, og videre vestover finner man flate og fruktbare leirjordsområder, hvor man finner store jordbruksareal.

De høyeste toppene i kommunen finnes i Brungmarka sør i kommunen, med Kråkfjellet som det høyeste, 814 moh. I Bymarka er Storheia (565 moh.) og Gråkallen (552 moh.) de høyeste.

I Ferdaminni beskriver Aasmund Olavsson Vinje synet av Trondheim slik:
«Naar du stend upp i Steinberget og ser ned paa byen, so ringar Nidelvi seg paa øvre sida og fjorden paa nedre, so bygrunnen ser ut som ei pylsa med Iletangen som hals. Skulde dette bilætet vera for stygt, kann eg segja at byen ser ut som eit hjarta.»

miniatyr|Trondheim er kjent for sine brygger ved Nidelven.

 Klima 
Trondheim har et mildt og fuktig klima, som preges av byens beliggenhet i utkanten av Vestavindsbeltet. Byen ligger innenfor den tempererte klimasonen, men ikke så langt unna polarklimasonen. Beliggenheten mellom den varme luften i sør og den kalde i nord gir et noe ustabilt klima.

 Samfunn
 Demografi 

miniatyr|Tettstedet Trondheim 2005, med sentrumsområder (grått).
miniatyr|Tettstedet Trondheim 2020, med sentrumsområder (grått).

Trondheim har  folkeregistrerte innbyggere per ). Den 30. september 2009 ble byens innbygger nummer  født. Dersom man medregner studentene som ikke melder flytting til byen, er det faktiske innbyggertallet vesentlig høyere.Trondheim kommune – Trondheim i dag  I 2011 var det tilsammen  registrerte studenter ved institusjonene NTNU (), HiST () og DMMH (). I tillegg kommer en rekke mindre utdanningsinstitusjoner. I en kommunal rapport fra november 2006 anslås det at kun  av disse studentene er folkeregistrert i Trondheim.

Trondheim er den tredje mest folkerike kommunen i Norge, men blir av Statistisk sentralbyrå regnet som det fjerde største tettstedet, da Stavanger og Sandnes regnes som et felles område. Tettstedet Trondheim har  innbyggere per 1. januar . Tettstedet har en befolkningstetthet på  innbyggere per kvadratkilometer.Den fjerde høyeste befolkningstettheten i Norge etter Hålandsmarka () i Sola kommune, tettstedet Oslo () og Løpsmarka (). Trondheimsregionen har  innbyggere ().

Trondheim er en by i vekst. Fødselsoverskuddet har vært på – i 2008 og 2009, mens det var mellom 700 og  pr år i perioden 1997–2007. Netto innflytting er også positiv, og har vært over  personer pr år siden 2005, med 2006 og 2007 som de høyeste, med hhv.  og  personer. I 2010 ble det født ca.  barn i Trondheim, det høyeste tallet på 35 år. 8,4 % av byens befolkning har innvandrerbakgrunn.SSB: Trondheim kommune 

 Tettstedet Trondheim 
Tettstedet Trondheim er definert av SSB. Det er Norges fjerde største tettsted, målt i folketall, etter Oslo, Bergen og  tettstedet Stavanger/Sandnes. Tettstedet Trondheim med  innbyggere ligger i sin helhet innenfor kommunegrensene og omfatter den sentrale tett bebygde del av kommunen. At tettstedet har passert  innbyggere var en nyhet i 2025./www.ssb.no/befolkning besøkt 28.11.2025

I Trondheim kommune er det dessuten flere mindre tettsteder: Trolla som har  innbyggere, Nypan , Klæbu , Bratsberg , Spongdal , Ringvål og Langørjan . En snipp av tettstedet Malvik med  innbyggere ligger i Trondheim. Alle innbyggertall er per 1. januar .

 Politikk 

Trondheim bystyre består av 67 representanter, det største bystyret i landet, og i perioden 2023–2027 er 11 partier representert.

Kommunen styres fra 2024 etter parlamentariske prinsipper. Kommunen har et mindretallsbyråd utgått fra Høyre, Venstre og Miljøpartiet De Grønne. Byrådspartiene har en fellesavtale med Pensjonistpartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet og forhandler fra sak til sak med Fremskrittspartiet.

 Offentlige etater 
Trondheim er sete for Statsforvalteren i Trøndelag, Nidaros bispedømme, Domstoladministrasjonen, Norges geologiske undersøkelse, Direktoratet for arbeidstilsynet, Miljødirektoratet, Norsk institutt for naturforskning og regionale kontorer for mange offentlige etater.

 Helsevesen 
Sykehuset St. Olavs hospital ligger på Øya. Byen har høgskoleutdanninger innen helsefag og universitetsutdanninger innen medisin og medisinsk teknologi.

 Militærvesen 
I Trondheim finnes følgende militæravdelinger:
 Luftkrigsskolen
 Rustkammeret
 Luftforsvarets musikkorps
Tidligere hadde Trondheim følgende militære avdelinger: Distriktskommando Trøndelag, Befalsskolen for Infanteriet i Trøndelag, Sør-Trøndelag Regiment og radarstasjonen Luftforsvarets stasjon Gråkallen på Gråkallen.

 Administrative bydeler og distrikter 
Trondheim hadde tidligere seks administrative distrikter: Sentrum, Strinda, Byåsen, Nardo, Saupstad og Heimdal. Den 1. januar 2005 ble det innført bydelsinndeling basert på NAVs organisering.

Disse bydelene er:
 Midtbyen bydel omfatter sentrum (Midtbyen), Tyholt, Byåsen, Trolla og Ila.
 Østbyen bydel omfatter Møllenberg, Nedre Elvehavn, Lade, Strindheim, Charlottenlund, Vikåsen og Ranheim.
 Lerkendal bydel omfatter Lerkendal, Nardo, Flatåsen og Moholt.
 Heimdal bydel omfatter Heimdal, Byneset, Tiller, Kolstad, Saupstad og Kattem.

 Vennskapsbyer 
Trondheim har vennskapssamarbeid med både nordiske, afrikanske, asiatiske og amerikanske byer eller kommuner. 

  Ramallah
  Petah Tikva 
  Odense
  Norrköping
  Dunfermline 
  Tammerfors 
  Darmstadt 
  Graz
  Split
  Vallejo 
  Tiraspol 
  Klaksvík 
  Kópavogur
  KerenTrondheim kommune – Trondheims vennskapsbyer 
  Östersund

 Kommunale priser 
Trondheim kommune deler årlig ut Trondheim kommunes kulturpris, Trondheim kommunes byggeskikkspris, Trondheim kommunes frivillighetspris og Trondheim kommunes mangfoldspris.

 Æresborger 
 Hjalmar Andersen, 1997
 Arve Tellefsen, 1997
 Liv Ullmann, 1997
 Åge Aleksandersen, 2025

Ordningen med æresborger ble avviklet i 2017, og erstattet med en hederspris. I 2025 ble æresborger på nytt innført.

 Hederspris 
 Nils Arne Eggen, 2017
 Håkon Bleken, 2018

 Næringsliv 
Se Sør-Trøndelag#Fylkets største bedrifter for en oversikt over kommunens 20 største bedrifter

 Samferdsel 
miniatyr|En av Gråkallbanens trikker på holdeplassen i St. Olavs gate.

Trondheim er knutepunkt mellom jernbane, skipstrafikk og veitransport. Byen har til alle tider vært et viktig knutepunkt i Midt-Norge. I middelalderen kom folk både sjøveien og landeveien til Nidarosdomen og kongsgården som da lå i Trondheim. Utover 1500-tallet og 1600-tallet avtok trafikken inn til Trondheim, i stedet ble byen en gjennomfartsby for både mennesker og gods på vei mot Christiania og resten av Europa. En sykkelheis har siden 1993 dyttet  syklister opp den 130 meter lange Brubakken.Trampe i Trondheim  Trondheim er svært trafikkert, og innførte samme parkeringsavgift for elbiler som for andre motorvogner i 2017. 

 Trondheim havn 
På Trondheim havn transporteres både gods og passasjerer, fra inn- og utland. I 2008 var det  anløp i Trondheim havn.Trondheim Havn – Statistikk over skipstrafikken

Hurtigruten har to daglige anløp på Brattøra, i tillegg frakter hurtigbåtene passasjerer til og fra tettsteder så langt sør som Kristiansund.

I 2008 gikk i alt 1,34 millioner tonn gods over kaiene i Trondheim. Av transportaktivitet i havneområdet tilkommer jernbane- og veitransporten, og omlasting mellom de tre transportformene, tilknyttet logistikknutepunktet på Brattøra.

Havna drives og forvaltes av Trondheim Havn IKS.

 Nordre avlastningsvei 
Nordre avlastningsvei er en øst-vest forbindelse i Trondheim. Krysset i Ila-området stod ferdig i april 2007, mens forbindelsen over Brattøra ble åpnet i månedsskiftet mai/juni 2010.

 Buss 
Busstilbudet i Trondheim administreres siden høsten 2009 gjennom det fylkeskommunale selskapet AtB. De ulike bussrutene legges ut på anbud og selve kjøringa gjennomføres av bl. a. Boreal Buss, Tide Buss, Trønderbilene og Vy Buss. De fleste bybussene i Trondheim bruker fossil gass fra Nordsjøen som drivstoff, men fra høsten 2015 ble biogass faset inn. Noen bybusser er el/diesel-hybrider, mens busser på distriktsrutene fortsatt bruker konvensjonelle dieselmotorer. Per oktober 2024 er de største busselskapene i Trondheim kommune VY Buss AS og Tide Buss som kjører for det meste leddbusser eller boggibusser, hvor alle kommer fra den tyske produsenten MAN men noen Volvoer, Ivecoer og Scaniaer. Den 3. august 2019 kom metrobussene til Trondheim, hvor linje 1, 2 og 3 blir trafikkert av disse. Trondheim bruker metrobussene i stedet for å utvide trikk eller lokaltog i Trondheim.

 Jernbane 
miniatyr|Nidelva sett fra Gamle bybro.

Jernbanen kom til Trondheim i 1864 da Trondhjem–Størenbanen ble åpnet for trafikk. Den gang lå jernbanestasjonen på Kalvskinnet like ved dagens Elgeseter bru. I forbindelse med anleggelsen av Meråkerbanen i 1883 ble det åpnet en ny jernbanestasjon på Brattøra. I dag er stasjonen både jernbanestasjon og knutepunkt for regionbusser.

 Trikk 
Trikkelinja Gråkallbanen har i mange år vært et omstridt tema i Trondheimspolitikken. Den kommunale driften ble nedlagt i 1988 etter at over 100 millioner kroner var investert i nye trikker og vognhall. I 1990 ble driften på en mindre strekning gjenopptatt av et idealistisk grasrotselskap. I 2005 ble Gråkallbanen overtatt av det internasjonale konsernet Veolia Transport.

 Fly 
Trondheims lufthavn Værnes, ligger i Stjørdal kommune, øst for byen. En rekke flyselskaper betjener Trondheim, bl.a. SAS, Norwegian, Widerøe, KLM og Wizz Air. 
<div id="utdanning">

 Utdanning 
miniatyr|NTNU, hovedbygget på Gløshaugen.

 Videregående skoler 
 Offentlige 
 Byåsen videregående skole
 Charlottenlund videregående skole
 Cissi Klein videregående skole
 Gerhard Schønings skole
 Heimdal videregående skole
 Ladejarlen videregående skole
 Skjetlein videregående skole
 Strinda videregående skole
 Thora Storm videregående skole
 Tiller videregående skole
 Trondheim katedralskole

 Private 
 Bybroen videregående skole
 Kristen videregående skole Trøndelag
 Steinerskolen i Trondheim
 Sonans privatgymnas
 Trondheim Toppidrettsgymnas

 Universitet og høgskoler 
 Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) ble opprettet i 1996, som en videreføring av Universitetet i Trondheim (UNIT). UNIT ble opprettet i 1968 ved en integrering av Norges tekniske høgskole, Norges lærerhøgskole og Vitenskapsmuseet. NTNU har en campus på Gløshaugen for tekniske og naturvitenskapelige fag, en campus på Tyholt for marin teknikk, en campus på Øya, St. Olavs hospital for medisin, og en campus på Dragvoll for humaniora og samfunnsvitenskapelige fag. NTNU tok opp i seg den tidligere Høgskolen i Sør-Trøndelag i 2016 og fikk dermed en campus på Kalvskinnet i Trondheim sentrum. Også Kunstakademiet i Trondheim og Musikkonservatoriet i Trondheim ble i 1996 innlemmet i NTNU.
 Dronning Mauds Minne høgskole for barnehagelærerutdanning 
 BI Trondheim
 Luftkrigsskolen

 Medier 
miniatyr|Adresseavisens gamle lokaler i Nordre gate i Trondheim sentrum er en publikumsekspedisjon.

Trondheim er Midt-Norges mediesentrum. Byen er dominert av to medievirksomheter: det børsnoterte mediekonsernet Adresseavisen som har hovedkontor på Solsiden, og NRK, som har et av to hovedkontorer samt redaksjonen for to riksdekkende radiokanaler på Tyholt.

 Aviser 
Trondheim hadde tidlig en rekke dagsaviser. Av disse er det kun Adresseavisen som har overlevd. «Adressa» utkom første gang i 1767 og er landets eldste. Avisa Trondheim (opprinnelig Arbeider-Avisa) gikk inn i 1996. Trondheimsavisa opphørte i 1991 (som dagsavis under navnet Nidaros i 1957), Dagsavisa i 1954, Ny Tid i 1947 og 1939, og byens største avis frem til den andre verdenskrigs slutt, Dagsposten i 1945.

Gratisavisa Byavisa ble etablert av tidligere ansatte i Avisa Trondheim i 1996 og kommer ut hver tirsdag. Mellom januar og august 2008 kom den nye ukeavisa, Arbeideravisa ut, i 2011 ble denne relansert som nettavis med LO i Trondheim som utgiver. Studentavisen Under Dusken ble etablert i 1914 og er Skandinavias eldste nålevende studentavis. Nyttårsaften 2019 ble den heldigitale avisa Nidaros startet opp av lokalaviskonsernet Amedia.

 TV 
Trondheim har én TV-stasjon, NRK1, som sender den lokale nyhetssendingen Midtnytt. NRK Trøndelag produserer også tv-innhold til rikssendingene. Adresseavisen hadde tidligere en TV-kanal kalt TV-adressa. De sendte lokale nyheter og TVNorges programmer. Den er nå gått over til å være en ren web-tv uten faste sendinger på eteren. Borettslaget Risvollan har også en egen TV-kanal, TVRisvollan.

 Radio 
NRK har lagt hovedsetet for to av sine nasjonale radiokanaler (P1 og P3) samt musikkanalen NRK mP3 til Trondheim. Foruten NRKs lokale sendinger har Trondheim også en rekke lokale radiostasjoner, blant annet Radioadressa, som er eid av Adresseavisen. Radio Revolt er studentradioen i Trondheim, med nære bånd til Studentersamfundet og Studentsamskipnaden i Trondheim som er eiere gjennom Studentmediene i Trondheim.

 Kultur 
miniatyr|Munkholmen sett fra sør.
miniatyr|Munkegata ca. 1910–1915.
miniatyr|«Trondheim – Torget med Olav Tryggvason-monumentet» tidlig i 1960-årene. 
miniatyr|Bryggene i Nidelva ca. 1955. 

 Tusenårssted 
Kommunen valgte fem ulike tusenårssteder, og disse er:
 Erkebispegården med Hadrians plass og tilliggende områder
 Furua ved Skjelbreia
 Saupstad bydelspark
 Blusuvold plass, Kvilhaugen
 Slupplund

Les mer her: Trondheim kommunes tusenårssteder

 Kulturinstitusjoner 
miniatyr|Tordenskiold (1690–1720) var en dansk-norsk sjøhelt med opphav i Trondheim.

 Trondheim folkebibliotek
 Trondheim Symfoniorkester & Opera
 Trøndelag Teater

 Museer 
 Trøndelag Folkemuseum, Sverresborg 
 Trondhjems sjøfartsmuseum
 Vitenskapsmuseet
 Vitensenteret i Trondheim
 Rustkammeret
 Ringve Museum
 Rockheim
 Justismuseet
 Sporveismuseet i Trondheim
 Nordenfjeldske kunstindustrimuseum
 Det jødiske museum
 Norsk Døvemuseum
 Trondheim kunstmuseum
 PoMo

 Severdigheter 
 Nidarosdomen
 Erkebispegården
 Munkholmen
 Kristiansten festning
 Ringve Museum
 Stiftsgården
 Tyholttårnet
 Studentersamfundet i Trondhjem
 Vår Frue kirke
 Bryggene
 Bakklandet
 Lerkendal stadion
 Walk of Peace
 Rockheim
 Bymarka
 Gråkallbanen og Sporveismuseet i Trondheim
 Pirbadet
 Ravnkloa

 Romaner med handling fra Trondheim 
En rekke romaner har hele eller en del av handlingen lagt til Trondheim. Ikke alle har Trondheim som hovedarena. En samlet oversikt finnes i bibliografien «En liten provinsby helt oppe under Nordpolen nesten : diktertekster om 1000 år i Trondheim», redigert av Einar Rædergård, utgitt 1997.

 Victor Hugo. Fangen på Munkholmen (Han d'Islande)
 Johan Falkberget. Blant annet romanserien Nattens brød og romanen Bør Børson veksler mellom byen og bygder i og omkring Røros.
 Kristian Kristiansen. Trilogien Adrian Posepilt. Klokken på Kalvskinnet. Jesper Nattmann.
 Peter Egge – en lang rekke romaner
 Johan Bojer – en lang rekke romaner
 Fredrik Skagen, Idar Lind, Kim Småge, Tore Oksholen og Jørgen Brekke. Flere kriminalromaner
 Anne B. Ragde. Romanene Berlinerpoplene, Eremittkrepsene og Ligge i grønne enger. Barnebokserien Felix-bøkene.
 Erlend Loe. Tatt av kvinnen
 Sigrid Undset. Blant annet trilogien om Kristin Lavransdatter
 Erling Pedersen. Din plass på jorda, første bind i Skredesyklusen
 Willy Ustad. Bokseriene Fire søsken og Journalisten
 Fredrik Skagen. Kriminalromanen God natt elskede
 Frank Schätzing. Spenningsromanen Svermen
 Jostein Gaarder. Sofies verden.
Svein K. Rasmussen. Makten trives i skyggene. Trondheim 1674.

 Trondheimssanger 
 «Nidelven stille og vakker du er» (Oskar Hoddø)
 «Trondheimsnatt» (Åge Aleksandersen)
 «Æ Længte hjæm» (Petter Wavold)
 «Litjvisa mi» (Otto Nielsen)
 «Hjemve (Trondhjem, Trondhjem, at æ reist i fra dæ)» (Tekst: Odd Nansen)
 «Trondheim» (Gode Ord Dør Sist)

 Se også 
 Trondheim og omland

 Fotnoter 

 Referanser 

 Eksterne lenker 


 Værvarsel og -kart for Trondheim 
 trondheim.com  offisiell reiselivsside
 Kultur i Trondheim på kart fra Kulturnett.no
 Interaktivt kart over Trondheim

Arkivet Sted og navn i Trondheim finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket om omfatter 3 esker maskinskrevne kartotekkort som danner grunnlaget for boken "Sted og navn i Trondheim".


Kategori:Tidligere fergesteder i Trøndelag
Kategori:Hurtigrutens anløpssteder i Trøndelag
Kategori:Havnebyer i Norge
Kategori:Artikler i sjøfart-prosjektet