Vasaloppet

Vasaloppet er et svensk turrenn i langrenn som går mellom Sälen og Mora i Dalarna i Sverige, en strekning på 90 km. Rennet ble første gang arrangert i 1922, etter at Anders Pers lanserte ideen i avisen Vestmanlands Läns Tidning 10. februar 1922. Siden 1948 blir løpet arrangert den første søndagen i mars hvert år. I 2015 ble rennet flyttet til andre søndag i mars på grunn av ski-VM 2015 i Falun.Interessante fakta foran det 90. Vasaloppet. www.langrenn.com. Besøkt 2. mars 2014

 Historien 
Gustav Vasa
I 1521 var adelsmannen Gustav Eriksson på flukt fra troppene til danskfødte Christian II, som da var konge av Sverige og de andre landene i Kalmarunionen. En stor del av den svenske adelen var i opposisjon til kong Christian II, som de hadde gitt tilnavnet Kristian tyrann. Gustav, som i lang tid hadde opponert mot danskekongen, ble fengslet og satt i fangenskap i København. I et forsøk på å stanse opposisjonen inviterte Christian II det svenske aristokratiet til en forsoningsfest i Stockholm. Under denne festen ble alle gjestene massakrert, inkludert Gustavs foreldre. Denne hendelsen er kjent som det stockholmske blodbadet. 

Rett før selve blodbadet klarte Gustav å flykte fra fangenskapet, og han kom seg i land litt syd for Kalmar. Han forsøkte å samle styrker mot danskekongen, men til ingen nytte. Flukten førte han gjennom Dalarna. Befolkningen i Dalarna var kjent som noen hardføre mennesker, og dette var Gustavs siste mulighet til opprør. I Dalarna fikk han god beskyttelse mot kong Christians soldater. Ved Mora kirke forsøkte han å overtale folk til å gjøre opprør mot kongen, men til ingen nytte (her heller). På ski dro han da videre mot Norge, frem til han ble tatt igjen av to skiløpere i Sälen. Mennene kom fra Mora. Historien om blodbadet hadde nådd Dalarna, og mennene kunne fortelle at befolkningen i Mora hadde endret mening, og ønsket at Gustav skulle lede opprøret mot danskekongen. To og et halvt år etter, 6. juni 1523, ble Gustav Eriksson kronet til konge av Sverige, etter å ha slått danske kong Christian og oppløst Kalmarunionen. I ettertid er Gustav Eriksson kjent som Gustav Vasa. 

Vasaloppet
Vasaloppet ble etablert etter en idé av Anders Pers og arrangeres til minne om flukten til Gustav Vasa i januar 1521.  19. mars 1922 flagget John Westling avgårde de første løperne. Det var 116 menn som klokken 06:04 la ut fra Olnispagården på vestsiden av elven i Sälen, og 112 av deltakerne fullførte løpet.DN.se - «I fäders spår sedan 1922», 26. februar 2014 Den første vinneren av Vasaloppet ble Ernst Alm fra IFK Norsjö på tiden 7.32.49. Han var 22 år og er fremdeles (per 2024) den yngste vinneren av Vasaloppet. Over 15 000 menn og kvinner stiller hvert år til start i Sälen.

Den første kvinnen som deltok i Vasaloppet var Margit Nordin, som i 1923 fullførte løpet på tiden 10.09.42. Året etter ble det vedtatt å forby kvinner i løpet. Dette forbudet tok slutt i 1981, etter at en kvinne utkledd som mann ble intervjuet på TV og avslørt i 1980. 4. mars 2012 ble Vibeke Skofterud første norske vinner i kvinneklassen.

Vasaloppsuken
I løpet av «Vasaloppsveckan» gjennomføres mange separate renn (datoer for 2012):
24. feb. KortVasan – 30 km
25. feb. TjejVasan – 30 km
26. feb. UngdomsVasan – 3, 5, 7 eller 9 km
26.-27. feb. Öppet Spår – 90 km
28. feb. HalvVasan – 45 km
2. mar. SkejtVasan – 30 eller 45 km
2. mar. StafettVasan – 9, 14, 19 eller 24 km
4. mar. Vasaloppet – 90 km

For å få delta må deltakeren ha en gitt minstealder:
Ungdomsvasan   9-16 år
KortVasan 	12 år
TjejVasan 	17 år
Öppet spår 	17 år
HalvVasan 	17 år
StafettVasan 	12 år
SkejtVasan 	12 år (Mosjonsklasse) / 17 år (konkurranseklasse)
Vasaloppet 	19 år

Vinnere 

Nils «Mora-Nisse» Karlson har flest seire for menn med ni og for kvinner er Sofia Lind mestvinnende med fire seire.

Norske vinnere
Menn – 14 seire 
1971 – Ole Ellefsæter
2004 – Anders Aukland
2008 – Jørgen Aukland
2013 – Jørgen Aukland (2)
2014 – John Kristian Dahl
2015 – Petter Eliassen
2016 – John Kristian Dahl (2)
2017 – John Kristian Dahl (3)
2018 – Andreas Nygaard
2019 – Tore Bjørseth Berdal
2020 – Petter Eliassen (2)
2021 – Tord Asle Gjerdalen
2022 – Andreas Nygaard (2)
2024 – Torleif Syrstad

Kvinner – 7 seire
2012 – Vibeke Skofterud
2013 – Laila Kveli
2014 – Laila Kveli (2)
2022 – Astrid Øyre Slind
2023 – Emilie Fleten
2024 – Emilie Fleten (2)
2026 - Emilie Fleten (3)

Vinnertider
Vinnertiden avhenger i stor grad av været. Utviklingen av ski og skismøring har imidlertid minsket svingninger i vinnertiden som følge av været. Bedre ski, smøreteknikker og sporkvalitet viser at middeltiden til løperne har gått ned hvert tiår som Vasaloppet er arrangert. 

Løyperekorden for menn er 3.28.18,4 og ble satt av Tord Asle Gjerdalen da han vant i 2021, mens kvinnenes løyperekord ble satt i 2022 av Astrid Øyre Slind og er på 3.50.06,4.

 Liste over de 10 raskeste vinnertidene 
MennKvinner År Utøver Nasjon Tid Gj. snittfart (km/h) År Utøver Nasjon Tid2021Tord Asle Gjerdalen3.28.1825,922022Astrid Øyre Slind3.50.062022Andreas Nygaard3.32.1825,452021Lina Korsgren3.52.082023Emil Persson3.37.4324,842023Emilie Fleten4.04.082012Jörgen Brink3.38.4124,692012Vibeke Skofterud4.08.241998Peter Göransson3.38.5724,661998Kerrin Petty4.17.022004Anders Aukland3.48.4223,612016Kateřina Smutná4.17.561986Bengt Hassis3.48.5523,592017Britta Johansson Norgren4.19.432013Jørgen Aukland3.50.4823,402004Sofia Lind4.20,282005Oskar Svärd3.51.4723,302013Laila Kveli4.22,222011Jörgen Brink3.51.5123,292005Sofia Lind4.24.09

500px|miniatyr|center|Diagram som viser vinnertid og middelhastighet 1922-2009 (herrer).

 Vasaloppets strekning 
 Baneprofil 
 Sted Avstand Høyde over havetBerga0 km350 mohSprängsbackarna5 km525 mohSmågan11 km480 mohLångheden17 km520 mohMångsbodarna24 km425 mohTennäng29 km315 mohRisberg35 km420 mohLyttran37 km380 mohEvertsberg47 km430 mohBjörnarvet57 km215 mohKvarnbäcken60 km265 mohOxberg62 km230 mohHökberg71 km250 mohEldris81 km205 mohMora90 km165 moh

 Kontrollpunktene 
Siden 1958 har det blitt servert blåbærsuppe ved kontrollpunktene, unntatt ved Smågan. Dessuten serveres blant annet sportsdrikk og Vasaloppsboller. I Eldris serveres også kaffe.
Smågan er den første vasaloppskontrollen (drikkestasjon og tidskontroll) etter 11 km. Kontrollen ble opprett i 1983 da det ble ansett at det for mosjonistene var for langt å gå til Mångsbodarna uten å kommet til en drikkestasjon. Det er navnet på innsjøen som kontrollen ligger ved. Smågankontrollen er den eneste Vasaloppskontrollen som ikke ligger ved en ordinær bebyggelse  
Løpet starter klokken 08:00, og for å få fortsette i Vasaloppet må man passere de ulike kontrollpunktene før klokkeslettet som er oppsatt for det aktuelle kontrollpunktet. Ved ekstreme værforhold kan tidene endres.

 Sted Avstand SperretidBerga  0 km  kl. 10:30 (2 t., 30 min.)Smågan  11 km Mångsbodarna  24 km  kl. 12:15 (4 t., 15 min.)Risberg 35 km  kl. 13:30 (5 t., 30 min.)Evertsberg  47 km  kl. 15:00 (7 t.)Oxberg  62 km  kl. 16:30 (8 t., 30 min.)Hökberg  71 km  kl. 17:40 (9 t., 40 min.)Eldris  81 km  kl. 19:00 (11 t.)Mora  90 km 

 Den svenske kulturkanonen 
I 2025 ble Vasaloppet tatt opp i Sveriges kulturkanon i kategorien «Offentlighet».

Referanser


Eksterne lenker



Kategori:Den svenske kulturkanonen