Landskap i Norge

Landskap i Norge er, i motsetning til Sverige og Finland, ikke en offisiell betegnelse på nåværende eller tidligere administrative provinser, men kan brukes i den rent språklige, beskrivende betydningen, i naturgeografisk eller historisk forstand. 

Norge har mange daler som kan kalles landskap. Historisk, og i en nordisk sammenheng, ender landskapsnavn ofte på etterstavelsene -land eller -fylke, noe som peker tilbake på de gamle småkonge- og jarledømmene fra før Norges samling. Noen er gamle folkeland, som Romerike , raumenes rike, eller Hadeland, hadenes land. Flere av disse landskapene finnes den dag i dag. Landskap må likevel ikke forveksles med fylke eller landsdel, selv om noen gamle landskapsnavn er tatt i bruk som fylkesnavn. Lenge ble Norge delt i Det søndenfjeldske og Det nordenfjeldske. Navnene som brukes i dag på de ulike landsdeler i Norge er, med ett unntak, ikke gamle. Bare navnet Trøndelag har en eldre historie enn 1800-tallet;  Vestlandet, Østlandet, Nord-Norge og Sørlandet ble tatt i bruk på 1800–1900-tallet. 

 Agder
 Fosen eller Fosna
 Gauldalen
 Gudbrandsdalen
 Hadeland
 Haugalandet Hedmarken
 Helgeland
 Hordaland
 Hålogaland
 Innherred eller Innherad
 Jæren Lofoten
 Namdalen
 Nordland
 Nordmøre
 Numedal
 Ofoten
 Ringerike Romerike
 Romsdal
 Ryfylke 
 Salten
 Solør
 Sunnmøre  Toten 
 Trøndelag
 Valdres
 Vesterålen
 Østerdalen

Se også
 Stift
 Amt
 Fylke
 Region
 Landskap (ulike betydninger)
 Landskap
 Villmark
 Naturlandskap
 Kulturlandskap
 Kulturmiljø
 Landskapsmaleri
 Distrikter i Norge

Litteratur



 Referanser