Kristelig Folkeparti

Kristelig Folkeparti (KrF) er et kristendemokratisk politisk parti i Norge. Kristelig Folkeparti ble stiftet i 1933 som en reaksjon på tiltagende sekularisering i samfunnet. Partiet identifiserer seg som et sentrumsparti bygd på et kristent livssyn. Selv om det ofte omtales som et borgerlig parti, foretrekker partiet selv betegnelsen «ikke-sosialistisk».

Partiet har deltatt i åtte koalisjonsregjeringer, senest i Erna Solbergs regjering fra 2019 til 2021. Partiet har hatt statsministeren i tre av dem: Lars Korvalds regjering 1972–1973, Kjell Magne Bondeviks første regjering 1997–2000 og Kjell Magne Bondeviks andre regjering 2001–2005.

Kristelig Folkeparti har hatt størst oppslutning i lavkirkelige miljøer på Sør- og Vestlandet. Partiet fikk først sitt gjennombrudd da det stilte til valg som landsdekkende parti i 1945. Det beste valget for partiet var stortingsvalget i 1997, da partiet fikk 13,7 % av stemmene. I perioden etter at KrF ble et landsdekkende parti, er valget i 2021 det dårligste, med en oppslutning på 3,8 %. Partiet har et høyt antall medlemmer i forhold til stemmetallet, sammenlignet med andre norske partier.

Dag-Inge Ulstein ble i januar 2025 valgt til partileder etter å vært fungerende leder siden Olaug Bollestad trakk seg som partileder i august 2024. Partiets ungdomsorganisasjon, Kristelig Folkepartis Ungdom (KrFU), ledes av Ingrid Olina Hovland. Fra 2025 består Kristelig Folkepartis stortingsgruppe av sju representanter.

 Formålsparagraf 
Partiet har følgende formålsparagrafhttps://www.politicalpartydb.org/wp-content/uploads/2025/06/NORWAY_KrF_2023.pdf:«HKrFs formål er å fremme en kristendemokratisk politikk bygget på det kristne menneskesynet, nestekjærligheten og forvalteransvaret. KrFs verdigrunnlag er hentet fra Bibelen, den kristne kulturarven og grunnleggende menneskerettigheter.»

 Politisk plattform 
Partiet står på et kristent verdigrunnlag med fokus på skaperverkets og menneskets ukrenkelige verdi. Partiet ønsker av den grunn en restriktiv gen- og bioteknologilov, ønsker å lovfeste retten til liv og gikk i mot en felles ekteskapslov. De er også engasjert i oppvekst- og skolepolitikk, og særlig opptatt av velferdsordninger for foreldre og lærertetthet i skolen. Svært mange i KrF har et miljøengasjement og engasjement for utvikling i fattige land. Dette har særlig fått utslag for bistands- og utviklingspolitikken, som er et av KrFs viktigste politikkområder.

Deres hovedsaker:Våre Hovedsaker , Kristelig Folkeparti sine offisielle sider
 Valgfrihet for småbarnsfamiliene
 Verdighet i eldreomsorgen
 Vern om miljøet og klimaet 
 Kamp mot fattigdom i Norge og verden

 Logo og slagord 
I januar 2025 skiftet partiet logo og slagord. Det nye slagordet som ble introdusert på KrFs landsmøte i januar 2025, lyder «Bygge på verdier – skape verdier».

 Logo 

 Historie 

Partiet ble stiftet på Bibelskolen i Bergen 4. september 1933 etter invitasjon fra Ingebrigt Bjørø. Den utløsende årsaken var at bibelskolelæreren og redaktøren Nils Lavik ikke ble nominert til Stortinget for Venstre. Han hadde tidligere vært vararepresentant for dette partiet, og hadde også møtt på Stortinget. Den såkalte kulturkampen i 1930-årene aktualiserte ønsket om et eget kristent parti, og tiltrakk spesielt misfornøyde Venstre-velgere fra miljøene rundt Indremisjonen og Kinamisjonen. Bjørø ble valgt til første formann i partiet. Ved stortingsvalget i oktober samme år stilte Kristelig Folkeparti liste kun i Hordaland fylke, der partiet fikk 17,2 prosent av stemmene, i stor grad fra de ytre strøkene av Nord- og Sunnhordland. Lavik ble med dette valgt inn som partiets første stortingsrepresentant.

I sine første år definerte partiet seg selv utenfor blokkpolitikken. I etterkrigstida inngikk partiet på ikke-sosialistiske side, og innledet et samarbeid som kulminerte med regjeringen Lyng. Partiet arbeidet iherdig mot Arbeiderpartiets satsing på seksualopplysning og prevensjonsveiledning etter 1945, uten å lykkes. Den første statsministeren fra KrF var Lars Korvald, som ledet landet fra EF-avstemningen i oktober 1972 til stortingsvalget i oktober 1973. I 1980-årene deltok partiet i to Høyre-ledede regjeringer, og siden 1997 har Kjell Magne Bondevik ledet to regjeringer: Sentrumsregjeringen (1997–2000) og Samarbeidsregjeringen 2001–2005.

Samfunnsviterne Bernt Aardal og Trond Nordby er enige om at valget i 1997 og dannelsen av Kjell Magne Bondeviks første regjering er høydepunktet i Kristelig Folkepartis historie, ikke minst fordi KrF klarte å velte byrdene ved det å sitte i regjering over på de to andre regjeringspartiene, Venstre og Senterpartiet.Verdens Gang 1. september 2008 Spørsmål & svar. KrF 75 år Partiets popularitet holdt seg høy i løpet av Bondeviks første regjeringsperiode, og i januar 1998 fikk partiet så mye som 19,7 prosent på en meningsmåling utført av Norsk Gallup.Dagbladet - KrF til himmels (10.1.1998) Partiets oppslutning sank noe i løpet av 1998, men så sent som april 1999 hadde de 14,3 prosent oppslutning, landets tredje største parti.Dagbladet - Til himmels med bomber (17.4.1999) Partiet fikk 15,5 prosent oppslutning på en meningsmåling i april 2000, cirka én måned etter at regjeringen Bondevik hadde gått av.Dagbladet - Ny måling: Ap fram 7,9 (14.4.2000)

 Avskaffelsen av «bekjennelsesparagrafen» 
Fram til 2013 hadde partiet en «bekjennelsesparagraf», noe som innebar at alle som ønsket å bli valgt til verv i partiet, måtte være bekjennende kristne og være enige i partiets grunnsyn.Vårt land – KrF-utvalg vil fjerne bekjennelsesparagrafen (2010)  Denne paragrafen var i flere år gjenstand for debatt, og i 2010 foreslo et utvalg i partiet å fjerne den.http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/sorlandet/1.7256367 Under partiets landsmøte i 2011 stemte et klart flertall av delegatene for å fjerne bekjennelsesparagrafen. Under partiets landsmøte i 2013 stemte delegatene på nytt å fjerne paragrafen. Vedtaket ble dermed endelig.ABC nyheter - KrF kvitter seg med troskravet (27.4.2013) Paragrafen ble erstattet med en ny paragraf som sier at «alle tillitsvalgte og folkevalgte for KrF er forpliktet på og skal arbeide for partiets kristne verdigrunnlag slik det er definert i § 1».http://www.krf.no/ikbViewer/page/krf/artikkel?p_document_id=74498 

I partiets nåværende paragraf 1 heter det: «KrFs formål er å fremme en kristendemokratisk politikk bygget på det kristne menneskesynet, nestekjærligheten og forvalteransvaret. KrFs verdigrunnlag er hentet fra Bibelen, den kristne kulturarven og grunnleggende menneskerettigheter.»

 Regjeringsdeltakelse og under sperregrensen
Den 2. november 2018 besluttet et ekstraordinært landsmøte å starte regjeringsforhandlinger med Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet til tross for anbefaling fra partileder Knut Arild Hareide om å samarbeide med opposisjonspartiene. I forkant av beslutningen var det en tildels opprivende prosess i partiet om samarbeid og retningsvalg. Som følge av nederlaget valgte Hareide å trekke seg som partileder, hvis regjeringsforhandlingene med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre endte med at KrF ble med i regjeringen. Det avgjørende landsmøtet ble av presse og kommentatorer omtalt som et «skjebnelandsmøte», og dette ble av Språkrådet kåret til «Årets ord» i 2018.

Fra 22. januar 2019 deltok partiet i Erna Solbergs regjering, som var åttende gang partiet deltok i en norsk regjering. Partiet hadde først tre statsråder, og etter at FrP forlot regjeringen 24. januar 2020, fire statsråder: barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad, landbruksminister Olaug Bollestad, samferdselsminister Knut Arild Hareide og utviklingsminister Dag-Inge Ulstein. 

På landsmøtet 27. april 2019 ble Kjell Ingolf Ropstad valgt til partileder. Olaug Vervik Bollestad og Ingelin Noresjø ble valgt som henholdsvis første og andre nestleder. Kjell Ingolf Ropstad trakk seg som partileder 24. september 2021 og ble erstattet av Olaug Bollestad som fungerende partileder. 13. november 2021 ble Bollestad valgt til ny leder av KrF og Dag-Inge Ulstein som første nestleder. Noresjø trakk seg som andre nestleder i februar 2022.

Bollestad trakk seg som partileder under et møte i landsstyret 22. august 2024.Olaug Bollestad trekker seg som KrF-leder, ekstra tekst. Nestleder Dag-Inge Ulstein overtok som fungerende leder, og på et ekstraordinært landsmøte 25. januar 2025 ble han valgt til ny partileder.

 Regjeringer 
Partiet har hatt to statsministere: Lars Korvald og Kjell Magne Bondevik. Partiet har deltatt i åtte koalisjonsregjeringer:
 John Lyngs regjering H, KrF, Sp, V (28. august 1963–25. september 1963)
 Per Bortens regjering H, KrF, Sp, V (12. oktober 1965–17. mars 1971)
 Lars Korvalds regjering KrF, Sp, V (18. oktober 1972–16. oktober 1973)
 Kåre Willochs regjering H, KrF, Sp (8. juni 1983–9. mai 1986)
 Jan P. Syses regjering H, KrF, Sp (16. oktober 1989–3. november 1990)
 Kjell Magne Bondeviks første regjering KrF, Sp, V (17. oktober 1997–17. mars 2000)
 Kjell Magne Bondeviks andre regjering H, KrF, V (19. oktober 2001–17. oktober 2005)
 Erna Solbergs regjering H, FrP, V, KrF (22. januar 2019–24. januar 2020), H, V, KrF (24. januar 2020–14. oktober 2021)

 Politikere 
Kristelig Folkeparti har sju stortingsrepresentanter i perioden 2025–2029:Stortinget.no: Kristelig Folkepartis stortingsgruppe

SeteNavnPartiValgkretsMerknad/Suppleant44Jørgen H. KristiansenKrFAust-Agder84Jorunn Elisabet Gleditsch LossiusKrFVest-Agder3020Ida Lindtveit RøseKrFAkershusParlamentarisk leder6011Joel YstebøKrFHordaland738Harry ValderhaugKrFMøre og Romsdal1146Jonas Andersen SayedKrFRogaland1326Hans Edvard AskjerKrFTelemark

Partiet har tretten ordførere i perioden 2023–2027KrF: Ordførere og hadde ti ordførere i perioden 2019–2023.KrF: Ordførere I perioden 2015–2019 hadde KrF ordførere i 17 kommuner og fylkesordføreren i Rogaland.

 Partiledelse 
Ledere
 Dag-Inge Ulstein 22. august 2024–
 Olaug Bollestad 13. november 2021–22. august 2024
 Kjell Ingolf Ropstad 27. april 2019–24. september 2021
 Knut Arild Hareide 30. april 2011–17. januar 2019
 Dagfinn Høybråten 23. januar 2004–30. april 2011
 Valgerd Svarstad Haugland 1995–23. januar 2004
 Kjell Magne Bondevik 1983–1995
 Kåre Kristiansen 1979–1983
 Lars Korvald 1977–1979
 Kåre Kristiansen 1975–1977
 Lars Korvald 1967–1975
 Einar Hareide 1955–1967
 Erling Wikborg 1951–1955
 Nils Lavik 1938–1951
 Ingebrigt Bjørø 1933–1938 Parlamentariske ledere
 Ida Lindtveit Røse 1. oktober 2025–
 Dag-Inge Ulstein 23. august 2024–30. september 2025
 Olaug Vervik Bollestad 19. oktober 2021–23. august 2024
 Hans Fredrik Grøvan 29. januar 2019–30. september 2021
 Knut Arild Hareide 16. oktober 2013–29. januar 2019
 Hans Olav Syversen 28. april 2011–16. oktober 2013
 Dagfinn Høybråten 17. oktober 2005–28. april 2011
 Jon Lilletun 19. oktober 2001–17. oktober 2005
 Kjell Magne Bondevik Mars 2000–19. oktober 2001
 Einar Steensnæs 1997–Mars 2000
 Kjell Magne Bondevik 1993–1997
 Kåre Gjønnes 1989–1993
 Kjell Magne Bondevik 1986–1989
 Harald Synnes 1983–1986
 Kjell Magne Bondevik 1981–1983
 Lars Korvald 1973–1981
 Asbjørn Haugstvedt 1972–1973
 Lars Korvald 1965–1972
 Kjell Bondevik 1961–1965
 Erling Wikborg 1954–1961
 Nils Lavik 1945–1954

 Valghistorikk 
mini|300px|Oppslutningen til KrF i de ulike fylkene ved stortingsvalget 2009
StortingsvalgNorge – Norge etter 1980 – Stortingsvalg 1882-2005, Store norske leksikonStortingsvalget 2001. Godkjente stemmer, etter parti/valgliste. Felleslister oppløst. Stortingsvalgene 1957-2001, Statistisk sentralbyråStatistisk sentralbyrå: Stortingsvalg 1906-2009

 År Stemmer Mandater # % 1933  10 272  0,8   1936  19 612  1,4   1945  117 813  7,9   1949  147 068  8,5   1953  186 627  10,5   1957  183 243  10,2   1961  171 451  9,6   1965  160 331  8,1   1969  169 303  9,4   1973  255 456  12,3   1977  224 355  12,4   1981  219 179  9,4   1985  214 969  8,3   1989  224 852  8,5   1993  193 885  7,9   1997  353 082  13,7   2001  312 839  12,4   2005  178 885  6,8   2009  148 748  5,5   2013  158 475  5,6   2017  122 797  4,2   2021  113 344  3,8   2025  135 230  4,2   KommunestyrevalgStatistisk sentralbyrå: kommunestyrevalgresultater
 År Stemmerandel 1934 1,0% 1937 1,5% 1945  7,9% 1947  7,4% 1951  7,3% 1955  7,4% 1959  7,5% 1963  6,8% 1967  7,1% 1971  8,7% 1975 11,5% 1979  9,8% 1983  8,5% 1987  7,8% 1991  7,8% 1995  8,2% 1999  9,3% 2003  6,4% 2007  6,4% 2011  5,6% 2015  5,4% 2019  4,0% 2023  4,0% FylkestingsvalgStatistisk sentralbyrå: fylkestingsvalgresultater
 År Stemmeandel 1975 12,3% 1979 10,2% 1983 8,8% 1987 8,1% 1991 8,1% 1995 8,5% 1999 10,1% 2003 6,9% 2007 6,7% 2011 5,8% 2015  5,6% 2019  4,1% 2023 4,4%

+Fordeling av Kristelig Folkepartis innvalgte stortingsrepresentanter siden 1989 etter valgperiode og valgkrets:Stortingets hjemmeside: Representanter Valgkrets 1989–1993 1993–1997 1997–2001 2001–2005 2005–2009 2009–2013 2013–2017 2017–2021 2021–2025 2025–2029 Østfold Holten Holten Holten Holten Holten Holten Holten  Akershus  Haugland Haugland Haugland  Hareide   Røse Oslo Bjartveit  Rise Rise Syversen Syversen Syversen  Hedmark   Nilssen Nilssen     Oppland   Larsen      Buskerud   Marthinsen Marthinsen      Vestfold   Skarbøvik Skarbøvik   Tyvand  Telemark Sollie Sollie Rahm Rahm  Bekkevold Bekkevold Bekkevold Askjer Aust-Agder Haugen  Duesund Duesund Duesund Ropstad Ropstad Ropstad Kristiansen Vest-Agder Lilletun Lilletun LilletunStråtveit LilletunEriksen Lilletun Eriksen Grøvan GrøvanBransdal Ropstad Lossius Rogaland TveitRøyseland SteensnæsJohnson SteensnæsJohnson SteensnæsTørresdal HøybråtenTørresdal Høybråten BollestadToskedal Bollestad Bollestad Sayed Hordaland AlsakerHarkestad NæssSæle NæssSæleSørfonn LjonesSæleSørfonn DåvøySørfonn Dåvøy Hareide Hareide Ulstein Ystebø Sogn og Fjordane Lie Lie Lie Aarøen    Storehaug Møre og Romsdal BondevikSævik BondevikGrimstad BondevikGrimstad BondevikGrimstad Grimstad Eide Eide Reiten  Valderhaug Sør-Trøndelag Gjønnes Lånke Lånke Lånke Lånke Håbrekke   Nord-Trøndelag   Lyngstad Lyngstad      Nordland Fjærvoll Fjærvoll SahlØkland Sahl Sahl      Troms   Østberg Østberg      Finnmark   Karlstrøm       Norge14132522111010837
Representanters navn som er uthevet med fet skrift markerer at partiet har fått et utjevningsmandat.

 Medlemmer 
Kristelig Folkeparti hadde  medlemmer 31. desember 2017 som fordeler seg slik på fylkeslagene:pollofpolls.no: Proporsjonalitet gir Ropstad-flertall. Medlemstall per fylke 31. desember 2017
Fylkeslag:  Medlemstall:Rogaland  4 607Hordaland  3 378Agder  2 917Møre og Romsdal  2 653Trøndelag  1 955Akershus  1 542Østfold  1 496Sogn og Fjordane  1 119Vestfold  981Oslo  945Telemark  911Nordland  816Buskerud  740Oppland  607Troms  531Hedmark  511Finnmark  230

 Historisk antall 
Medlemstall fra 1957 til 2022:

 1957: 
 1961: 
 1963: 
 1966: 
 1971: 
 1972: 
 1973: 
 1974: 
 1975: 
 1976: 
 1977: 
 1978: 
 1979: 
 1980: 
 1981: 
 1990: 
 1991: 
 1992: 
 1993: 
 1994: 
 1995: 
 1996: 
 1997: 
 1998: 
 1999: 
 2000: 
 2001: 
 2002: 
 2003: 
 2004: 
 2005: 
 2006: 
 2007: 
 2008: 
 2009: 
 2010: 
 2011: 
 2012: 
 2013: 
 2014: 
 2015: 
 2016: 
 2017: 
 2018: 
 2019: 
 2020: 
 2021: 
 2022: 

 Referanser 

 Litteratur 







 Eksterne lenker 

 Kristelig Folkepartis Ungdom



Kategori:Politiske partier etablert i 1933
Kategori:Politiske partier i Norge
Kategori:Religiøse organisasjoner etablert i 1933
Kategori:Kristne organisasjoner etablert på 1900-tallet
Kategori:Kristeligdemokratiske partier