Liste over romerske keisere

Romerske keisere styrte og hersket over Romerriket og utøvde makt over rikets borgere og militærapparat. Romerriket ble utviklet da Den romerske republikk invaderte, først de italiske rikene på Den italienske halvøya, deretter invaderte og okkuperte det meste av dagens Europa og deler av nordlige Afrika og vestlige Asia.

Under republikken ble regioner av Romerriket styrt av provinsguvernører som var autorisert og svarte til Senātus Populusque Rōmānus («Senatet og folket i Roma»).Frasen, forkortet som SPQR, opptrer tallrike ganger i romersk politisk, juridisk og historiske litteratur, blant annet i talene til Cicero og Ab urbe condita libri («Bøker fra byens grunnleggelse») av Titus Livius. Se forekomster hos «Roman Senate and People» i Perseus.edu Roma og dets senat var styrt av et mangfold av magistrater – hvor konsulene var de mektigste. Republikken ble avsluttet som system og det romerske keiserriket ble opprettet da disse magistratene ble juridisk og praktisk underlagt én borger med makt over alle andre magistrater. Augustus, den første keiser (om enn ikke i navnet) var omhyggelig på å opprettholde fasaden av et fortsatt republikansk styre, krevde ingen særskilt tittel for seg selv og sin posisjon,Holland, Tom (2004): Rubicon: The Triumph and Tragedy of the Roman Republic, Abacus, ISBN 978-0349115634 og kalte konsentrasjonen av magistratenes makt for princeps senatus («den som går foran» eller «senats første mann»). I keisertiden ble navnet gitt til keiseren, derav prinsipatet. Denne typen med regjering varte i rundt 300 år, og er således kalt for prinsipatets tidsalder. Det moderne begrepet keiser er avledet fra cæsar (første stavelse «c» ble sannsynligvis uttalt som «k» på klassisk latin), og stammer fra familienavnet til Gaius Julius Cæsar, den romerske diktatoren.«keiser», Bokmålsordboka Endringen fra å kun være et familienavn til å bli en keiserlig tittel stammer fra 68/69, det såkalte fire keisernes år.Det engelske moderne begrepet «emperor» som synonym for keiser er avledet fra tittelen imperator som løselig sett tilsvarte «kommandant» under den romerske republikken og ble gitt til en seierrik general som ærestittel. Se oppslagsord «emperor» i Online Etymology Dictionary Det førte til et autokratisk keiserlig enevelde.

Framveksten av mektige barbariske stammer langs Romerrikets grenser, og utfordringen disse utgjorde for forsvaret av de utstrakte grensene samt de ustabile keiserlige etterfølgelsene, fikk Diokletian til å eksperimentere med å dele keiserlige titler og ansvar blant flere enkeltpersoner – en delvis tilbakevending til føraugustinske romerske tradisjoner. For bortimot to århundrer deretter var det ofte flere enn én keiser på samme tid, de delte jevnlig administrasjonen av de enorme områdene som Romerriket besto av. Historikeren Henry Moss advarte om at «selv om det er viktig å huske at i øynene til de samtidige var Romerriket fortsatt en udelelig enhet. Det er feil for oppfatningen på den tiden å snakke om «østlige» og «vestlige» riker; de to halvdelene av Romerriket ble forstått som «den østlige eller vestlige delene» (partes orientis vel occidentis).»Moss, Henry ([1935] 1998): The Birth of the Middle Ages 395-814, Clarendon Press, London; opptrykk av Folio Society, London, s. 17 Delingen av Romerriket ble befestet og endelig med Theodosius den stores død i 395 (se Vestromerriket og Østromerriket).Starr, Chester G. (1974): A History of the Ancient World, 2. utg. Oxford University Press, s. 670–678. Det siste påskuddet for en slik deling ble formalisert ved den østromerske keiseren Zenon etter Julius Nepos' død i 480 (drept av sine egne soldater).

De gjenværende tusen årene av romersk historie er i praksis historien om Østromerriket (i ettertid også kalt «Det bysantinske riket», etter hovedstaden Bysants som senere endret navn til Konstantinopel etter Konstantin den store).«Byzantine Empire», Ancient History Encyclopedia Østromerriket ble styrt fra Konstantinopel, men opprettholdt krav på de i stadig mer urolige og ustabile områdene i vest. Etter 480 førte gjentatte krav på den keiserlige tittelen som Augustus (eller Basileus for gresktalende) til innbyrdes krig, skjønt eksperimentet med å utnevne juniorkeisere (nå kalt for cæsarer) indikerte vanligvis at den påtenkte etterfølgeren ble utnevnt. Arveprisen, for å bruke et moderne begrep. Vestromerrikets endelige undergang fant sted i 476. Østromerriket og en rekke av keisere fortsatte videre i øst fram til Konstantin XI Palaiologos' død og de muslimske osmaneres erobring av Konstantinopel i 1453.The End of the Byzantine Empire, 1081-1453, arkivert fra originalen 24. september 2015

 Legitimitet 
Keiserne listet i denne artikkelen er de som generelt betraktes som «legitime» keisere, og som opptrer på publiserte keiserlister.Lee (1994): Larousse Pockect Guide Kings and Queens, s. 163–164.Goldsworthy (2010): The Fall of the West, s. 425–440Breeze & Dobson (2000): Hadrian's Wall, s. 251–255 Betegnelsen «legitim» (lovlig) er benyttet av de fleste forfatterne, men vanligvis uten en klar definisjon. Dette er kanskje ikke overraskende da keiserverdigheten i seg selv var uklart juridisk definert. I Augustus’ opprinnelig formulering kom princepsene som ble valgt enten fra det romerske senatet eller fra folket i Roma, men ganske snart ble det militæret som kom til bli anerkjent som «folket». En person kunne bli utropt som keiser av sine soldater eller av «mobben» i gatene, men i teorien var det nødvendig å bli bekreftet av senatet. Press, tvang og makt, som hyppig skjedde, er underliggende i denne formuleringen. I tillegg hadde en sittende keiser makt til å navngi sin etterfølger og ta ham med seg inn i regjeringen som lærling. I slike tilfeller hadde senatet ingen rolle i utvelgelsen, skjønt kunne likevel ha det om en etterfølger manglet makt eller innflytelse til å hevde seg mot rivaliserende kandidater. I middelalderen (eller den bysantinske perioden) var selve definisjonen av senatet blitt så vag og uklar at det bidro til komplikasjonene.Moss, Henry ([1935] 1998): The Birth of the Middle Ages, London: Folio Society, opptrykk; s. 24-28, 281-284.

Listen over legitime keisere er derfor delvis påvirket av subjektive vurderinger av dem som setter dem samme, men også delvis av historisk konvensjon. Mange av de «legitime» keiserne listet her ble keisere ved egenmektig tilegnelse (tronran), og mange «illegitime» fordringshavere hadde et legitimt krav på posisjonen. Historisk er de følgende kriteriene benyttet for å utlede listene:

 Et hvert individ som ubestridt styrte over hele imperiet ved et gitt tidspunkt er en «legitim» keiser.
 Et hvert individ som var nominert (innstilt) som arving eller med-keiser av en legitim keiser, og som etterfulgte å styre i sin egen rett, er en legitim keiser. 
 Hvor det er tallrike fordringshavere og ingen var legitime arvinger er fordringshaveren som ble akseptert av det romerske senatet den legitime keiseren, i det minste under prinsipatet.

Eksempelvis var Aurelianus, som kom til tronen ved å ta den ved makt, den eneste og udiskutable herskeren i tiden mellom 270-275 e.Kr., og var således en legitim keiser. Gallienus, som ikke kontrollerte hele Romerriket og ble plaget av andre fordringshavere, var den legitime arvingen av den legitime keiser Valerianus. Claudius Gothicus som tok keisertronen med makt, og heller ikke kontrollerte hele riket, var likevel den eneste av fordringshaverne som ble akseptert av senatet, og er derfor den legitime keiseren. Tilsvarende, under året med de fire keiserne, var alle fordringshavere, om enn ikke ubestridte, ved et tidspunkt akseptert av senatet og er derfor inkludert. Vekselvis, under året med de fem keiserne, ble hverken Pescennius Niger eller Clodius Albinus akseptert av senatet og er således ikke inkludert. Det er noen få eksempler hvor enkeltindivider ble gjort til med-keisere, men aldri utøvde makt eller innflytelse i deres egen rett (vanligvis et barn av en keiser); disse keiserne er legitime men ikke inkludert i keiserlisten, og er i denne artikkelen listet sammen med den såkalte seniorkeiseren.

 Keisere etter 395 
Etter 395 er listen over keisere i øst basert på de samme generelle kriteriene, med det unntak at keiseren kun hadde ubestridt kontroll over den østlige delen av riket, eller var den legitime arvingen av Østromerriket.

Situasjonen i var i vest mer kompleks. Under de siste årene av Vestromerriket (395–480) var den østlige keiseren betraktet som seniorkeiseren, og den vestlige keiseren var kun legitim om han ble anerkjent som det av den østlige keiseren. Dessuten opphørte den vestlige keiseren å være en relevant figur etter år 455, og det var derfor tidvis ingen fordringshaver til tronen i det hele tatt. Alle vestlige keisere etter år 455 tatt med i denne listen, selv om de ikke ble anerkjent av de østlige keiserne.«Roman Emperors After Theodosius I» , Ancient History En del av disse teknisk sett ikke legitime keiserne er inkludert på keiserlistene mens andre er det ikke. Eksempelvis var Romulus Augustus teknisk sett en tronraner som styrte kun over den italienske halvøya og var aldri lovmessig anerkjent. Imidlertid er han av historikere på 1700- og 1800-tallet tradisjonelt sett betraktet som «den siste romerske keiser», og er det betraktet som en overgang mellom historiske epoker da han ble veltet av Odovakar. Av den grunn er han vanligvis inkludert på keiserlisten. Imidlertid har moderne historieforskning klart å bekrefte at Romulus Augustus’ forgjenger, Julius Nepos, fortsatte å styre som keiser over andre besittelser i Vestromerriket og som en gallionsfigur for Odovakars styre i Italia fram til Nepos’ død i år 480. Ettersom spørsmålet om hva som utgjør en keiser kan være uklart og tvetydig, og dateringen av «Vestromerrikets fall» er vilkårlig. Denne listen har således detaljer om begge figurer.

Keisere av Romerriket

 Principatet 
 Se hovedartikkel, Principatet

 Det julo-claudiske dynasti 
 Se hovedartikkel, det julo-claudiske dynasti
PortrettNavnFødselSuksesjonStyreDødTid som keiser100pxAugustus  IMPERATOR CAESAR DIVI FILIVS AVGVSTVS23. september 63 f.Kr., Roma, ItaliaGrandnevø  og adoptert sønn av Julius Cæsar; ble de facto keiser (men ikke i navnet) som resultat av «den første avtale» mellom ham selv og det romerske senatet.16. januar 27 f.Kr.  – 19. august 14 e.Kr.19. august 14 e.Kr.  naturlige årsaker eller kanskjeantatt forgiftet av hans hustru Livia40 år, 7 måneder og 3 dager100pxTiberius  TIBERIVS IVLIVS CAESAR AVGVSTVS16. november 42 f.Kr., RomaSønn utenfor ekteskap av Livia Drusilla, Augustus' tredje hustru, fra et tidligere ekteskap, og Augustus' svigersønn ; adoptert av Augustus som hans sønn og arving.18. september 14 e.Kr. – 16. mars 37 e.Kr.16. mars 37 e.Kr.  Antagelig av naturlige årsaker, muligens myrdet av Caligula22 år, 5 måneder og 27 dager100pxCaligula  GAIVS IVLIVS CAESAR AVGVSTVS GERMANICVS31. august 12 e.Kr., Antium, ItaliaGrandnevø og adoptert barnebarn av Tiberius, sønn utenfor ekteskap av Germanicus, barnebarns sønn av Augustus.18. mars 37 e.Kr. – 24. januar 41 e.Kr. 24. januar 41 e.Kr.  Myrdet i en konspirasjon som involverte senatorer og deler av pretorianergarden.3 år, 10 måneder og 6 dager100pxClaudius  TIBERIVS CLAVDIVS CAESAR AVGVSTVS GERMANICVS1. august 10 f.Kr., Lugdunum, Gallia LugdunensisNevø av Tiberius, bror av Germanicus, onkel av Caligula, i slekt med Augustus; utropt som keiser pretorianergarden.25./26. januar 41 e.Kr. – 13. oktober 54 e.Kr.13. oktober 54 e.Kr.  Antagelig forgiftet av sin hustru Agrippina den yngre, til fordel for hennes sønn Nero, mulig også død av naturlige årsaker.13 år, 9 måneder100px Nero  NERO CLAVDIVS CAESAR AVGVSTVS GERMANICVS15. desember 37 e.Kr., Antium, ItaliaBarnebarn av Germanicus, nevø av Caligula, i slekt med Tiberius, Augustus og adoptert sønn av Claudius.13. oktober 54 e.Kr. – 9. juni 68 e.Kr.9. juni 68 e.Kr.  Begikk selvmord etter å ha blitt erklært samfunnsfiende av senatet.13 år, 8 måneder

 De fire keiseres år og det flaviske dynasti 
 Se hovedartikler, de fire keiseres år og flaviske dynasti
PortrettNavnFødselSuksesjonStyreDødTid som keiser100pxGalba  SERVIVS SVLPICIVS GALBA CAESAR AVGVSTVS24. desember 3 f.Kr., i nærheten av Terracina, ItaliaGrep makten etter Neros selvmord, med støtte fra de spanske legioner8. juni 68 e.Kr. – 15. januar 69 e.Kr.15. januar 69 e.Kr.  Myrdet av pretorianergarden i et statskupp ledet av Otho.7 måneder og 7 dager100pxOtho  MARCVS SALVIVS OTHO CAESAR AVGVSTVS28. april 32 e.Kr., Ferentinum, Etruria, Italia.Utnevnt av pretorianergarden15. januar 69 e.Kr. – 16. april 69 e.Kr.16. april 69 e.Kr.  Begikk selvmord etter å ha tapt slaget ved Bedriacum til Vitellius3 måneder, 1 dag (91 dager)100pxVitellius  AVLVS VITELLIVS GERMANICVS AVGVSTVS24. september 15 e.Kr., RomaGrep makten med støtte av de germanske legioner (i opposisjon til Galba/Otho)17. april 69 e.Kr. – 20. desember 69 e.Kr.20. desember 69 e.Kr.  Myrdet av Vespasians soldater8 måneder100pxVespasian  TITVS FLAVIVS CAESAR VESPASIANVS AVGVSTVS17. november 9 e.Kr. Falacrine, Italia.Grep makten med støtte av de østlige legioner (i opposisjon til Vitellius)21. desember 69 e.Kr. – 24. juni 79 e.Kr.24. juni 79 e.Kr.  Naturlige årsaker10 år100pxTitus  TITVS FLAVIVS CAESAR VESPASIANVS AVGVSTVS30. desember 39 e.Kr., RomaSønn av Vespasian24. juni 79 e.Kr. – 13. september 81 e.Kr.13. september 81 e.Kr.  Naturlige årsaker (feber)2 år, 3 måneder 100pxDomitian  TITVS FLAVIVS CAESAR DOMITIANVS AVGVSTVS24. oktober 51 e.Kr., RomaSønn av Vespasian14. september 81 e.Kr. – 18. september 96 e.Kr.18. september 96 e.Kr.  Myrdet av myndighetspersoner ved hoffet15 år

 Nerva-antoninske dynasti 
 Se hovedartikler, nerva-antoninske dynasti og de fem store

PortrettNavnFødselSuksesjonStyreDødTid som keiser100pxNerva  MARCVS COCCEIVS NERVA CAESAR AVGVSTVS8. november 30 e.Kr., Narni, ItaliaUtnevnt av det romerske senatet.18. september 96 e.Kr. – 27. januar 98 e.Kr.27. januar 98 e.Kr.  Naturlige årsaker1 år, 4 måneder 100pxTrajan  CAESAR MARCVS VLPIVS NERVA TRAIANVS AVGVSTVS18. september 53 e.Kr., Italica, Hispania BaeticaAdoptert sønn og arving av Nerva28. januar 98 e.Kr. – 7. august 117 e.Kr.7. august 117 e.Kr.  Naturlige årsaker19 år, 7 måneder100pxHadrian  CAESAR PVBLIVS AELIVS TRAIANVS HADRIANVS AVGVSTVS 24. januar 76 e.Kr., Italica, Hispania Baetica (eller Roma)Adoptert sønn og arving av Trajan11. august 117 e.Kr. – 10. juli 138 e.Kr.10. juli 138 e.Kr.  Naturlige årsaker21 år100pxAntoninus Pius  CAESAR TITVS AELIVS HADRIANVS ANTONINVS AVGVSTVS PIVS19. september 86 e.Kr., i nærheten av Lanuvium, ItaliaAdoptert sønn og arving av Hadrian10. juli 138 e.Kr. – 7. mars 161 e.Kr.7. mars 161 e.Kr.  Naturlige årsaker22 år, 7 måneder100px Marcus Aurelius  CAESAR MARCVS AVRELIVS ANTONINVS AVGVSTVS26. april 121 e.Kr., RomaAdoptert sønn, svigersønn og arving av Antoninus Pius; samkeiser med Lucius Verus until 169 e.Kr.7. mars 161 e.Kr. – 17. mars 180 e.Kr.17. mars 180 e.Kr.  Naturlige årsaker19 år100pxLucius Verus  CAESAR LVCIVS AVRELIVS VERVS AVGVSTVS15. desember 130 e.Kr., RomaAdoptert sønn og arving av Antoninus Pius og svigersønn av Marcus Aurelius; samkeiser med Marcus Aurelius inntil død7. mars 161 e.Kr. – ? mars 169 e.Kr.Mars 169 e.Kr.  Naturlige årsaker (Antoninus-pesten)8 år100pxCommodus  CAESAR MARCVS AVRELIVS COMMODVS ANTONINVS AVGVSTVS 31. august 161 e.Kr., Lanuvium, ItaliaSønn uten for ekteskap av Marcus Aurelius; medkeiser fra 177 e.Kr.177 e.Kr. – 31. desember 192 e.Kr.31. desember 192 e.Kr.  Myrdet i palasset, kvalt til døde15 år

 De fem keisere og det severiske dynasti 
 Se hovedartikler, severiske dynasti og året med de fem keisere

PortrettNavnFødselSuksesjonStyreDødTid som keiser100pxPertinax  CAESAR PVBLIVS HELVIVS PERTINAX AVGVSTVS1. august 126 e.Kr., Alba, ItaliaUtropt som keiser av pretorianergarden1. januar 193 e.Kr. – 28. mars 193 e.Kr.28. mars  193 e.Kr.  Myrdet av pretorianergarden3 måneder100pxDidius Julianus  CAESAR MARCVS DIDIVS SEVERVS IVLIANVS AVGVSTVS133 or 137 e.Kr., Milano, ItaliaVant auksjon holdt av pretorianergarden for posisjonen som keiser28. mars 193 e.Kr. – 1. juni 193 e.Kr.June 1, 193 e.Kr.  Henrettet på ordre av det romerske senatet2 måneder, 4 dager (65 dager)100pxSeptimius Severus  CAESAR LVCIVS SEPTIMIVS SEVERVS PERTINAX AVGVSTVS11. april 145 e.Kr., Leptis Magna, AfricaGrep makten med støtte fra legionene i PannoniaDe andre som krevde tronen i året med de fem keisere var Pescennius Niger og Clodius Albinus, støttet av henholdsvis legionene i Syria og Britannia. Selv om de ikke ble fullstendig beseiret før i 197 e.Kr., ble de ikke formelt akseptert av senatet og var derfor ikke teknisk sett ikke styrende keisere.9. april 193 e.Kr. – 4. februar 211 e.Kr.4. februar 211 e.Kr.  Naturlige årsaker17 år, 10 måneder 100pxCaracalla  CAESAR MARCVS AVRELIVS SEVERVS ANTONINVS PIVS AVGVSTVS4. april 188 e.Kr., Lugdunum, Gallia LugdunensisSønn av Septimius Severus; samkeiser med Severus fra 198 e.Kr.; med Severus og Geta fra 209 e.Kr. og fram til februar 211 e.Kr.; samkeiser med Geta fram til desember 211 e.Kr.198 e.Kr. – 8. april  217 e.Kr.8. april 217 e.Kr.  Myrdet av en soldat som en del av en sammensvergelse som involverte Macrinus19 år100pxGeta  CAESAR PVBLIVS SEPTIMIVS GETA AVGVSTUS7. mars 189 e.Kr., RomaSønn av Septimius Severus; samkeiser med Severus og Caracalla fra 209 e.Kr. og fram til februar 211 e.Kr.; samkeiser med Caracalla fram til desember 211 e.Kr.209 e.Kr. – 26. desember 211 e.Kr.19. desember 211 e.Kr.  Myrdet på ordre av Caracalla3 årMacrinus  MARCVS OPELLIVS SEVERVS MACRINVS AVGVSTVS PIVS FELIX   med Diadumenianus MARCVS OPELLIVS ANTONINVS DIADUMENIANVSca. 165 e.Kr., Iol Caesarea, MauretaniaPretorisk prefekt til Caracalla, konspirerte antagelig for å få Caracalla myrdet og utrope seg selv som keiser etter Caracallas død; utnevnte sin sønn Diadumenianus til juniorkeiser i mai 21711. april 217 e.Kr. – 8. juni 218 e.Kr.8. juni 218 e.Kr.  Begge henrettet til fordel for Elagabalus1 år, 2 måneder100pxElagabalus  MARCVS AVRELIVS ANTONINVS AVGVSTVSca. 203 e.Kr., Emesa, Romersk SyriaI slekt med Septimius Severus, påstått sønn utenfor ekteskap av Caracalla; utropt til keiser av de syriske legioner8. juni 218 e.Kr. – 11. mars 222 e.Kr.11. mars 222 e.Kr.  Myrdet av pretorianergarden3 år, 9 måneder100pxAlexander Severus  CAESAR MARCVS AVRELIVS SEVERVS ALEXANDER AVGVSTVS1. oktober 208 e.Kr., Arca Caesarea, Romersk SyriaI slekt med Septimius Severus, fetter og adoptert arving av Elagabalus13. mars 222 e.Kr. – 18. mars 235 e.Kr.18. mars 235 e.Kr.  Myrdet av hæren13 år

 Krisen i det tredje århundret og det gordianske dynasti 
 Se hovedartikler, Krisen i det tredje århundret

PortrettNavnFødselSuksesjonStyreDødTid som keiser100pxMaximinus Thrax  CAESAR GAIVS IVLIVS VERVS MAXIMINVS AVGVSTVS ca. 173, Trakia eller MoesiaUtropt til keiser av de germanske legioner etter mordet på Alexander Severus20. mars 235 – juni 238Juni 238  Myrdet av pretorianergarden3 år, 3 måneder100pxGordian I  CAESAR MARCVS ANTONIVS GORDIANVS SEMPRONIANVS AFRICANVS AVGVSTVSca. 159, Frygia?Utropt til keiser mens han var prokonsul i Africa under et opprør ledet mot Maximinus Thrax. Styrte sammen med sin sønn Gordian II, og i opposisjon til Maximinus. Teknisk sett en usurpator (tronraner), men i retrospektiv legitimert av tiltredelse av Gordian III22. mars 238 – 12. april 238April 238  Begikk selvmord etter å ha fått høre om at sønnen Gordian II var død.21 dager100pxGordian II  CAESAR MARCVS ANTONIVS GORDIANVS SEMPRONIANVS ROMANVS AFRICANVS AVGVSTVSca. 192, ?Utropt til keiser sammen med sin far Gordian I, i opposisjon til Maximinus Thrax ved vedtak i det romerske senatet.22. mars 238 – 12. april 238April 238  Drept under slaget ved Kartago i kamp mot hær som var tilhenger av Maximinus Thrax21 dager100pxPupienus  CAESAR MARCVS CLODIVS PVPIENVS MAXIMVS AVGVSTVSca. 178, ?Utropt til felles keiser med Balbinus av det romerske senatet i opposisjon med Maximinus; senere medkeiser av Balbinus.22. april 238 – 29. juli 23829. juli 238  Myrdet av pretorianergarden3 måneder100pxBalbinus  CAESAR DECIMVS CAELIVS CALVINVS BALBINVS PIVS AVGVSTVS?Utropt til felles keiser med Pupienus av det romerske senatet etter at både Gordian I og II var døde, i opposisjon til Maximinus; senere medkeiser av Pupienus av Gordian III22. april 238 – 29. juli 23829. juli 238  Myrdet av pretorianergarden3 måneder100pxGordian III  CAESAR MARCVS ANTONIVS GORDIANVS AVGVSTVS20. januar 225, RomaUtropt til keisere av tilhengerne av Gordian I og II, deretter av det romerske senatet; felles keiser med Pupienus og Balbinus fram til juli 238.22. april 238 – 11. februar 24411. februar 244  Ukjent; muligens myrdet på ordre fra Filip araberen6 år100pxFilip I  CAESAR MARCVS IVLIVS PHILIPPVS AVGVSTVS  med Filip IIca. 204, Shahba, Romersk SyriaPretorisk prefekt hos Gordian III, tok makten etter hans død; gjorde sin sønn Filip II til samkeiser sommeren 247Februar 244 – September/oktober 249September/oktober 249  Drept i slag mot Trajan Decius i nærheten av Verona5 år100pxTrajan Decius   CAESAR GAIVS MESSIVS QVINTVS TRAIANVS DECIVS AVGVSTVS  med Herennius Etruscusca. 201, Budalia, Pannonia InferiorGuvernør under Filip araberen; utropt til keiser av legionene ved Donau og beseiret Filip i slag; gjorde sin sønn Herennius Etruscus til medkeiser i tidlig i 251September/oktober 249 – juni 251Juni 251  Begge drept i slaget ved Abrittus i kamp mot goterne.2 årHostilianus   CAESAR CAIVS VALENS HOSTILIANVS MESSIVS QVINTVS AVGVSTVSSirmiumSønn av Trajan Decius, akseptert som arving av det romerske senatetJuni 251 – slutten av 251September/oktober 251  Naturlige årsaker (Cyprianus' pest)4-5 måneder100pxTrebonianus Gallus  CAESAR GAIVS VIBIVS TREBONIANVS GALLVS AVGVSTVS   med  Volusianus206, ItaliaGuvernør av Moesia Superior, utropt til keiser av legionene ved Donau etter Trajan Decius' død (og i opposisjon til Hostilianus); gjorde sin sønn Volusianus til medkeiser i slutten av 251.Juni 251 – august 253August 253  Myrdet av sine egne soldater til fordel av Aemilianus2 år100pxAemilianus  CAESAR MARCVS AEMILIVS AEMILIANVS AVGVSTVSca. 207 AfricaGuvernør av Moesia Superior, utropt til keiser av legionene ved Donau etter å ha beseiret goterne; akseptert som keiser av at Gallus var død.August 253 – oktober 253September/oktober 253  Myrdet av sine egne soldater til fordel av Valerianus2 måneder100pxValerianus  CAESAR PVBLIVS LICINIVS VALERIANVS AVGVSTVSca. 195Guvernør av Noricum og Raetia, utropt til keiser av legionene ved Rhinen etter at Gallus var død; akseptert som keiser etter at Aemilianus var død.Oktober 253 – 260Etter 260  Tatt til fange i slaget ved Edessa mot perserne, døde i fangenskap.7 år100pxGallienus  CAESAR PVBLIVS LICINIVS EGNATIVS GALLIENVS AVGVSTVS  med Saloninus218 ADSønn av Valerianus, gjort til medkeiser i 253; hans sønn Saloninus var i meget kort tid medkeiser i ca. juli 260 før han ble myrdet av Postumus.Oktober 253 – September 268September 268 AD  Myrdet ved Aquileia av sine egen offiserer15 år100pxClaudius Gothicus  CAESAR MARCVS AVRELIVS CLAVDIVS AVGVSTVS 10. mai 213/214, SirmiumSeierrik general i slaget ved Naissus, grep makten etter at Gallienus var død.September 268 – januar 270January 270 AD  Naturlige årsaker (Cyprianus' pest)1 år, 4 måneder100pxQuintillus  CAESAR MARCVS AVRELIVS CLAVDIVS QVINTILLVS AVGVSTVS ?, SirmiumBror av Claudius Gothicus, grep makten etter hans død.Januar 270 – 270270  Uklart; muligens selvmord eller kanskje myrdetUkjent100pxAurelianus  CAESAR LVCIVS DOMITIVS AVRELIANVS AVGVSTVS 9. september 214/215, Sirmium Utropt til keiser av legionene ved Donau etter at Claudius II var død, i opposisjon til QuintillusSeptember(?) 270 –  september 275 September 275  Myrdet av pretorianergarden5 år100pxTacitus  CAESAR MARCVS CLAVDIVS TACITVS AVGVSTVS ca. 200, InteramnaValgt av det romerske senatet for å erstatte Aurelian, etter en kort interregnum25. september 275 – juni 276Juni 276   Naturlige årsaker (muligens myrdet)9 måneder100pxFlorianus  CAESAR MARCVS ANNIVS FLORIANVS AVGVSTVS ?Halvbror av Tacitus, valgt av hæren i vest for å erstatte ham.Juni 276 – september? 276September? 276  Myrdet av sine egne soldater til fordel av Probus3 måneder (88 dager)100pxProbus  CAESAR MARCVS AVRELIVS PROBVS AVGVSTVS 232, SirmiumGuvernør av de østlige provinser, utropt til keiser av legionene ved Donau i opposisjon av FlorianSeptember? 276 – september/oktober 282September/oktober 282  Myrdet av sine egne soldater til fordel av Carus6 år100pxCarus  CAESAR MARCVS AVRELIVS CARVS AVGVSTVS ca. 230, Narbo, GalliaPretorisk prefekt hos Probus; grep makten enten før eller etter at Probus var myrdetSeptember/oktober 282 – slutten av juli/tidlig i august 283Slutten av juli/tidlig i august 283   Naturlige årsaker? (muligens drept av lynnedslag)10-11 måneder100pxNumerianus  CAESAR MARCVS AVRELIVS NVMERIVS NVMERIANVS AVGVSTVS ?Sønn av Carus, etterfulgte ham sammen med sin bror CarinusSlutten av juli/tidlig i august 283 – 284?284  Uklart; muligens myrdet1 år100pxCarinus  CAESAR MARCVS AVRELIVS CARINVS AVGVSTVS ?Sønn av Carus, etterfulgte ham sammen med sin bror NumerianusSlutten av juli/tidlig i august 283 – 285285  Døde i slag mot Diokletian?2 år

 Dominatet 
 Se hovedartikkel, Dominatet

 Tetrarkiet og det konstantinske dynasti 
 Se hovedartikkel, Tetrarkiet
PortrettNavnFødselSuksesjonStyreDødTid som keiser100pxDiokletian  CAESAR GAIVS AVRELIVS VALERIVS DIOCLETIANVS AVGVSTVSca. 22. desember 244, SalonaUtropt til keiser av hæren etter Numerianus' død, og i opposisjon til Carinus; tiltrådte Maximian som senior medkeiser i 28620. november 284 – 1. mai 3053. desember 311  Abdiserte; døde av naturlige årsaker i Aspalatos20 år100pxMaximian  CAESAR MARCVS AVRELIVS VALERIVS MAXIMIANVS AVGVSTVSca. 250, i nærheten av Sirmium, PannoniaTiltrådte som senior medkeiser (augustus) i vest av Diokletian i 2861. april 286 – 1. mai 305310  Abdiserte med Diokletian; forsøkte to ganger å få tronen, og deretter fra Maxentius; fanget av Konstantin I og begikk selvmord på hans befaling19 år100pxKonstantius I Klorus  CAESAR GAIVS FLAVIVS VALERIVS CONSTANTIVS AVGVSTVS31. mars ca. 250, Dardania, MoesiaTiltrådte som junior medkeiser (cæsar) og arving Maximian i 2931. mai 305 – 25. juli 306306  Naturlige årsaker1 år og 2 måneder100pxGalerius  CAESAR GALERIVS VALERIVS MAXIMIANVS AVGVSTVSca. 260, Felix Romuliana, Moesia SuperiorTiltrådte som junior medkeiser (cæsar) og arving av Diokletian i 293. Også svigersønn av Diocletian.1. mai 305 – mai 311311  Naturlige årsaker6 år100pxSeverus II  FLAVIVS VALERIVS SEVERVS AVGVSTVS ?Tiltrådte som junior medkeiser (cæsar) og arving av Konstantius I Klorus i 305; etterfulgte som Augustus i 306; opposisjon fra Maxentius og Konstantin ISommeren 306 – mars / april 30716. september 307  Tatt til fange Maxentius og tvunget til å¨begå selvmord (eller myrdet)1 år100pxKonstantin I  CAESAR FLAVIVS CONSTANTINVS VALERIVS AVGVSTVS 27. februar ca. 272, Naissus, Moesia SuperiorSønn av Konstantius I Klorus, utropt til keiser av sin fars soldater; akseptert som cæsar (i vest) av Galerius i 306; forfremmet til augustus (i vest) i 307 av Maximian etter at Severus II var død; nektet relegering til cæsar i 30925. juli 306 – 22. mai 33722. mai 337  Naturlige årsaker31 år100pxMaxentius  MARCVS AVRELIVS VALERIVS MAXENTIVS AVGVSTVS ca. 278 ?Sønn av Maximian, grep makten i 306 etter at Konstantius I Klorus var død, i opposisjon til Severus og Konstantin I; gjort til cæsar (i vest) av Maximian i 307 etter at Severus var død.28. oktober 306 – 28. oktober 31228. oktober 312  Døde i slaget ved Ponte Milvio, mot Konstantin I6 år100pxMaximinus II Daia  CAESAR GALERIVS VALERIVS MAXIMINVS AVGVSTVS 20. november ca. 270, Dacia AurelianaNevø av Galerius, tiltrådte som cæsar og hans arving i 305; etterfulgte som augustus (delte med Licinius) i 3111. mai 311 – juli/august 313Jul/august 313  Beseiret i borgerkrigen mot Licinius; begikk antagelig selvmord deretter2 år100pxLicinius  CAESAR GAIVS VALERIVS LICINIVS AVGVSTVS    med  Valerius Valens  Sextus Martinianusca. 250, Felix Romuliana, Moesia SuperiorSvigersønn av Konstantius I Klorus, utnevnt til augustus i vest av Galerius i 308, i opposisjon til Maxentius; ble augustus i øst i 311 etter at Galerius var (delte med Maximinus II Daza); beseiret Maximinus i borgerkrig for å bli enehersker i øst 313; utnevnte Valerius Valens i 317, og Sextus Martinianus i 324 som augustus i vest, i opposisjon til Konstantin, begge ble henrettet innen uker.11. november 308 – 18. september 324325  Beseiret i borgerkrig mot Konstantin I i 324 og tatt til fange; henrettet på ordre av Konstantin året etter16 år100pxKonstantin II  CAESAR FLAVIVS CLAVDIVS CONSTANTINVS AVGVSTVS 316, ArlesSønn av Konstantin I; utnevnt til cæsar i 317, etterfulgte som felles augustus med sine brødre Konstantius II og Konstans22. mai 337 – 340 340  Døde i slag mot Konstans3 år100pxKonstantius II  CAESAR FLAVIVS IVLIVS CONSTANTIVS AVGVSTVS August 7, 317 AD, Sirmium, PannoniaSønn av Konstantin I; etterfulgte som felles augustus med sine brødre Konstantin II og Konstans; enehersker fra 35022. mai 337 – 3. november 361361  Naturlige årsaker24 år100pxKonstans  CAESAR FLAVIVS IVLIVS CONSTANS AVGVSTVS 320, ?Sønn av Konstantin I; etterfulgte som felles augustus med sine brødre Konstantin II og Konstantius II22. mai 337 – 350350  Myrdet på ordre av usurpatoren Magnentius13 år100pxVetranio?, MoesiaGeneral av Konstans, utropt til cæsar mot Magnentius og midlertidig akseptert som augustus i vest av Konstantius II.1. mars – 25. desember 350 ca. 356  Som en privat borger, etter abdikasjon.9 måneder100pxJulianus II «den frafalne»  CAESAR FLAVIVS CLAVDIVS IVLIANVS AVGVSTVS 331/332, Konstantinopel, TrakiaFetter av Konstantius II; gjort til cæsar i vest i 355; utropt til augustus av sine soldater i 360; enehersker etter at Konstantius II dødeFebruar 360 – 26. juni 36326. juni 363  Dødelig såret i slag3 år100pxJovianus  CAESAR FLAVIVS IOVIANVS AVGVSTVS 331, Singidunum, MoesiaGeneral av Julianus' hær; utropt til keiser av soldatene etter Julianus' død26. juni 363 – 17. februar 36417. februar 364  Naturlige årsaker (omkom i eksosforgiftning?)1 år

Det valentinianske dynasti

 Valentinian I (364 – 375)
 Valens (375 – 378)
 Gratian (378 – 383)
 Valentinian II (383 – 392)

 Det theodosiske dynasti

 Theodosius I den store (392 – 395)

Ved Theodosius' død i 395 ble romerriket delt mellom hans to sønner Arcadius og Honorius. For fortsettelsen se:
 Liste over østromerske keisere
 Liste over vestromerske keisere

 Se også 
 Keisere av det tysk-romerske rike
 Romerriket

 Referanser 

 Eksterne lenker 

  En internettencyklopedi over romerske keisere


Kategori:Antikkens Roma
Romerske keisere