Tid

Tid er et abstrakt begrep hovedsakelig benyttet som en betegnelse for hendelsers konstante bevegelse fra fremtid til nåtid til fortid. Hvis tid menes som tidspunkt måles den i år, måneder, uker, dager, timer, minutter og sekunder, og kan angis ved klokkeslett, avhengig av hvilken tidsberegning som blir brukt. Tid kan også bety intervallet mellom to hendelser. SI-enheten for tid er sekund (s). Tid kan også vise til et spesifikt øyeblikk i tiden, et større tidsintervall i fortid, nåtid eller fremtid eller betegne en særegen periode som gjentar seg.

Tid er et omdiskutert abstrakt begrep og har vært og er gjenstand for diskusjon innenfor religion, filosofi og vitenskap. I moderne fysikk går man bort fra konseptet om absolutt tid; ifølge relativitetsteorien er samtidighet et relativt begrep. Tid kan også beskrives som det som setter det energi påvirker i rekkefølge.

 Skriveregler 
Iht. Språkrådet, skal klokkeslett angis slik:
 kl. 13
 kl. 1300
 kl. 13.00
 kl. 13:00

 kl. 9.05
 kl. 0905
 kl. 09.05
 kl. 09:05
Firesifra klokkeslett kan skrives enten med punktum eller med kolon mellom timer og minutter.

Merk at forkortelsen kl. for klokken skal ha punktum.

Nøyaktige klokkeslett kan skrives enten som kl. 14.05.02,3 eller kl. 14:05:02,3, det vil si med timer, minutter, sekunder og tidels sekund.

Ved tidtaking blir det enten 15.46,6 eller 15:46,6, det vil si 15 minutter og 46,6 sekunder (Knut Johannesen, Squaw Valley, 1960).

 Allmenn oppfatning 
Tid betraktes som noe som stadig er i bevegelse og som man stort sett har lite kontroll over. Til forskjell fra de tre romlige dimensjonene kan man ikke bevege seg fritt i tid, men er bundet til å følge tidens «strøm» eller «flyt». Man kan imidlertid stadfeste et tidspunkt med et klokkeslett og/eller en dato.

 Tidsregning 
Hendelser tillegges tidspunkter, gitt i år, måneder, dager, timer, minutter og sekunder etter en gitt hendelse. Når mange tidspunkter måles i forhold til samme referansehendelse, kan man kalle det en kalender. Den kalenderen som brukes mest i verden idag er den gregorianske kalenderen som ble innført av pave Gregor XIII i mange katolske land i 1582 – 1587 (i Norge 1. mars 1700). Denne kalenderen har Jesu Kristi antatte fødsel som referansehendelse; alle hendelser måles derfor i tidsenheter etter denne hendelsen.

Tidsmåling

+ Vanlige tidsenheter Enhet  StørrelseNoter Chronon,Yoktosekund10−24 sekundDen tiden det tar et foton med lysetsfart å krysse bredden av et elektron. Zeptosekund10−21 sekund Attosekund10−18 sekund Femtosekund10−15 sekund Pikosekund10−12 sekund Nanosekund10−9 sekund Mikrosekund 10−6 sekund Millisekund10−3 sekund SekundSI grunnenhet, se definisjon. Minutt60 sekunder Time60 minutter Dag0 – 24 timerFra soloppgang til solnedgang. Natt24 – 0 timerFra solnedgang til soloppgang. Døgn24 timerÉn dag og én natt. Uke7 døgn Fjorten dager2 uker(Engelsk: Fortnight) Måned28 – 31 døgn30,44 døgn i gjennomsnitt. Kvartal3 måneder¼ år. Tertial4 måneder⅓ år. Normalår12 måneder 52 uker + 1 døgn = 365 døgn. Tropisk år365,24221065 døgnGjennomsnitt (epoke J2000.0). Gregoriansk år365,2425 døgnGjennomsnitt Juliansk år365,25 døgnGjennomsnitt Skuddår12 måneder52 uker + 2 døgn = 366 døgn. Olympiade4 kalenderårBestår av sommerleker det første året (skudd-år) og vinterleker det tredje året (fra 1992). Lustrum5 år Desennium10 årLatin: decem = 10. Score20 år Generasjon30 år (omtrentlig) Sekel100 år Århundre Millennium1000 år Årtusen

Jordens dreining om sin egen akse er såpass konstant at denne har i hele menneskets historie blitt brukt som en tidsmåler, og ett døgn er tiden jorden bruker på én omdreining. Rotasjonen har som regel ikke blitt målt direkte, men ved å se på solens tilsynelatende bevegelse over himmelen. Jorden går også i bane om solen med en relativt konstant periode. Denne perioden defineres da som ett år. Ett år er delt inn i tolv måneder. Månedene er delt inn i et forskjellig antall dager, fra 28 til 31. Dagene er delt inn i 24 timer, og én time er delt inn i 60 minutter. Ett minutt er igjen delt inn i 60 sekunder. Med innføringen av et standardsystem for tid og lengde, SI, ble også sekundet standardisert. Definisjonen av ett sekund er 

Minutt, time og dag er "ikke-SI"-enheter fordi de ikke bruker desimalsystemet og også på grunn av behovet for skuddsekund. De er imidlertid offisielt akseptert brukt med det internasjonalt systemet, SI. Det er ikke noe fast forhold mellom sekunder og måneder eller år siden måneder og år har betydelige variasjoner i lengde.

Justervesenet hjelper til med å opprettholde den korrekte definisjonen på sekundet ved bruk av flere atomur. Norge har sluttet seg til den internasjonale standarden ISO 8601 som skrivemåte for dato og tid.  Det norske fødselsnummeret følger imidlertid ikke denne standarden.

 Historie 
Innen fagdisiplinen historie er tid et viktig begrep, da som oftest som et mål på når i historien en hendelse inntraff. Til dette brukes kalendersystemet (se over). Kausalitet er også et viktig begrep innen historie, da man ofte er opptatt av å undersøke hva som forårsaket en gitt historisk hendelse.

Filosofi
Man kan si at en hendelse inntreffer etter en annen hendelse. Videre kan man måle hvor lenge en hendelse inntreffer etter en annen, som blir tidsdifferansen mellom de to hendelsene. En måte å definere begrepet etter på, er basert på antagelsen om kausalitet; menneskehetens streben etter å øke forståelsen og å måle tid gjennom å utarbeide kalendrer og klokker. Denne kunnskapen har vært en stor drivkraft for vitenskapelige oppdagelser.

 Oppfatning innen moderne fysikk 
I relativitetsteorien utfordres konseptet «absolutt tid». På grunn av lyshastighetens konstante verdi i alle inertialsystemer kan to hendelser som oppfattes som samtidige av én observatør, oppfattes som å ha skjedd ved forskjellige tidspunkter av en annen. Konseptet kausalitet må da revurderes, og man kan sette opp et «verdensdiagram». I et slikt diagram tegner man hendelser som kan nås med et lyssignal innenfor en lyskjegle, og de øvrige hendelsene tegner man utenfor denne kjeglen. De hendelsene som ligger innenfor lyskjeglen kan da fortsatt sies å være kausalt forbundet, og man kan dele inn disse hendelsene i «fortid» og «fremtid»; for to hendelser som ligger utenfor kjeglen er det ikke entydig bestemt hvilken hendelse som skjer først.

Sitater om tid

«Arbeidet ekspanderer til å fylle den tiden som er til disposisjon.» – Parkinsons lov
«Den eneste tiden som betyr noe er din egen.»
«Det tar alltid lengre tid enn du forventer, selv om du regner med Hofstadters Lov.» – Hofstadters lov (Douglas Hofstadter)
«Fremtiden kommer av seg selv, fremskrittet ikke.» – Poul Henningsen
«Hva er tid? Hvis ingen spør meg, vet jeg det. Men hvis noen spør meg, vet jeg det ikke.» – Augustin av Hippo
«Om hundrede år er alting glemt.» – Dikt av Knut Hamsun (i Det vilde kor, 1904) 
«Tid er bevegelse. Hadde alt stått i ro, så hadde ingenting eldest og ingenting forandret seg.»
«Tid er den beste lærer; dessverre dreper den alle sine studenter.»
«Tid er det du måler med en klokke.» – Albert Einstein
«Tid er det som hindrer alt fra å skje på én gang.»
«Tid er det som hindrer lyset å nå oss.» – Mester Eckhart 
«Tid er penger.» – Benjamin Franklin
«Tiden er alltid ny, og derfor tidløs.» – Jiddu Krishnamurti
«Tiden er Guds måte å hindre alt fra å hende på én gang. Rommet er det som hindrer alt fra å hende meg.» – John Archibald Wheeler
«Tiden går ikke, den kommer.» – Afrika
«Tiden leger alle sår.» – ukjent

Se også
Alder
Atomur
Kalender
Klokke
Radiostyrt ur
Tidsenheter
Tidevann
Tidsdeling
Tidsklemme
Tidsreise
Tidsskala
Tidssone
Tidtakingens historie

Referanser

Litteratur
Norsk
 Henri Bergson: Tiden og den frie vilje. Oversatt til norsk og redigert av Hans Kolstad. Aschehoug Oslo 1990.
 Truls Wyller: Tid og rom Et filosofisk essay, 2006 / ISBN 9788215009674.
 Truls Wyller: Hva er tid –Tiden – den styrer alle menneskers liv! Men hva er egentlig tid?, 2011 / ISBN 9788215015156.

Engelsk





 Kennedy J. B. (2003). Space, Time and Einstein. An Introduction. Chesham: Acumen.





Stiegler, Bernard, Technics and Time, 1: The Fault of Epimetheus.






Kategori:1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Kategori:Artikler i astronomiprosjektet
Kategori:Romtid
Kategori:Grunnleggende konsepter i metafysikk