Frøya (kommune)

Frøya er en kommune i Trøndelag og ligger vest for innløpet til Trondheimsfjorden og nord for øya og kommunen Hitra. Kommunen grenser mot Smøla i vest, Hitra i sør, og Ørland, Åfjord og Osen i øst. Frøya består av øya Frøya, flere fiskevær i varierende størrelse i nordvest, så som de bebodde Sula, Bogøyvær og Mausundvær, samt de fraflyttede Kya, Vågsvær og Humlingsværet, samt øygruppen Froan i nordøst. Øya Frøya grenser mot Frohavet i øst, Norskehavet i nordvest, Frøyhavet i nordøst, Frøyfjorden i sør.

Geografi
Landskapet på Frøya er preget av lite skog, småkupert landskap med mye myr, berg og vann. Det er plantet betydelige mengder med leskog flere steder. Frøya er relativt flat, hvor den høyeste toppen er Besselvassheia (74,73 moh). Frøya kommune er enorm i utstrekning, dersom en regner med de enorme havområdene innenfor kommunegrensene. Dersom en bare regner landområder, er øya Frøya på 147 km², mens kommunen utgjør 244 km². Kommunen består av til sammen rundt  holmer og skjær, og har 163 fiskevann og tjern, de fleste av dem med fiskbar bestand av ørret. En del av den store hjortestammen på Hitra har utvandret til Frøya. Den har etablert seg som en liten, men levedyktig stamme som det nå drives jakt på, om enn i mer beskjeden målestokk enn i nabokommunen.

Sularevet utenfor Frøya er en av verdens største forekomster av kaldtvannskorallrev.

Froan har det største sammenhengende havområdet fredet som naturreservat i Norge. Froan naturreservat og landskapsvernområde ble opprettet i 1979, og omfatter 400 km² fra Vingleia fyr i sørvest til Halten i nordøst. I tillegg kommer et 80 km² område sørøst for naturreservatet fredet som landskapsvernområde. Området har et rikt fugleliv med et lavt antall hekkende arter, rundt 50, men med et enormt antall av hver art. Med et par tusen hekkende skarv huser Froan 10 % av bestanden i Norge, og med et par små unntak er området det sørligste området for denne artens hekkeområde. Området er dessuten kjerneområdet for selarten havert. Det er begrensninger i den frie ferdsel på land i enkelte tider av året.

Frøya er blant de kommunene i landet som har størst havareal, hvilket utgjør ca 5000 km2, som til sammenlikning er nesten like stort som Akershus fylkes landareal.

Verneområder
 Froan landskapsvernområde, opprettet i 1979 
 Froan naturreservat, opprettet i 1979
 Froan dyrelivsfredning, opprettet i 1979
 Stormyra, Inntian naturreservat, opprettet i 1990
 Vassholmen naturreservat, opprettet i 2005

 Samfunn 

Bygder på Frøya
Tettstedet Sistranda ligger øst på hovedøya og er det kommunale sentrumsområdet med offentlige kontorer, skoler og et variert tilbud innenfor handels- og servicenæringene. Størstedelen av befolkningen bor langs sørøstkysten på hovedøya særlig konsentrert til strekningen fra Flatval i sør, videre østover til Hammarvika og Sistranda og nordover til Nesset. Ellers ligger bosetningen nær sjøen. Flere av fiskeværene rundt hovedøya er avfolket, som Vågsvær, Halten og Inntian, mens andre har en svært liten befolkning som Bogøy, Sauøy og Gjæsingen, mens de største øysamfunnene Sula, Mausund og Sørburøy har en større befolkning. Øya Uttian som ligger øst for fast-Frøya, fikk bruforbindelse til hovedøya i 1973, noe som bidro til å stanse fraflytningen. Det samme gjaldt veiforbindelsen utover til Norddyrøya og Sørdyrøya.

Hovedøya Frøya ble landfast da Frøyatunnelen ble åpnet i 2000 som en del av Fastlandsforbindelsen Hitra–Frøya

Kommunen
 Kommunevåpen 
Frøya kommunes våpen ble vedtatt av kommunestyret 18. desember 1986 og 13. mars året etter av Kongen i statsråd. En åpen idekonkurranse utlyst i februar 1986 skaffet til veie motivet. "Beinkroker", laget av S. Hogstad fra Kolsås, vant. Våpenet er tegnet av lektor Einar H. Skjervold fra Trondheim.  Motivet er tre skråstilte sølv angler mot en blå bakgrunn, noe som viser til at fiskerinæringene er og har vært den viktigste næringa i kommunen.

 Kommuneblomst 
Kystbergknapp

Kommunehistorie
Fra 1837 var Frøya en del av Hitra formannskapsdistrikt. Frøya skilt ut som egen kommune med  innbyggere 1. januar 1877.

1. januar 1906 ble kommunen delt i Sør- og Nord-Frøya kommuner med henholdsvis  og  innbyggere. På 30-tallet ble det vurdert å skille ut Sula, Mausund og Froan som egen kommune fra Nord-Frøya og en brukte de lange avstandene som argument for planen som ikke møtte velvilje i Kommunaldepartementet. 1. januar 1964 ble de to Frøya-kommunene igjen slått sammen. I sør var det da  innbyggere, i nord  slik at den nye storkommunen fikk et innbyggertall på totalt  ved opprettelsen.

Av Frøyas rundt  innbyggere er seks milliardærer på oppdrettsnæring, deriblant Gustav Witzøe; og ti % av innbyggerne kommer fra Litauen.«Laksebaroniet», Klassekampen 15. oktober 2021

 Politikk 

Frøya har tradisjonelt være en sterk kommune for Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Kommunestyret har hatt vekslende flertall siden kommunesammenslåingen i 1964, selv om Arbeiderpartiet har sittet ved makten lengst. Etter kommunestyrevalget 2011 ble det etablert et samarbeid mellom Ap og Høyre, der Ap fikk ordfører og H varaordfører. Samarbeidet ble videreført i 2015. I 2019 overtok Høyre ordførervervet. I 2023 ble Høyre største parti.

 Kommunestyrevalget 2023 

 Ordførere 

Kultur

Frøya kommunes kulturpris
I statuttene for prisen heter det blant annet at prisvinneren skal ha arbeidet i lang tid med kulturarbeid, ha nedlagt en stor del frivillig arbeid for kulturlivet, være allsidig og delta i flere av de kulturelle retningene og ytringsformene som finnes kommunens kulturliv. Den er utdelt siden 1980 med varierende intervaller, siden 2004 annethvert år.

 Tildelingskriterier 
Kulturprisen skal tildeles til en person som fyller følgende kriterier:
 Prisvinneren har arbeidet i lang tid med kulturarbeid
 Prisvinneren har nedlagt en stor del frivillig arbeid for kulturlivet i kommunen.
 Prisvinneren har i lang tid vært en stor pådriver og motivator for kulturarbeidet i kommunen.
 Prisvinneren er allsidig og deltar i flere av de kulturelle retningene og ytringsformene som finnes kommunens kulturliv.
 Prisvinneren har tilført kommunens innbyggere mye kunnskaper og gode opplevelser omkring sitt emne/fag innen kulturen, og på denne måten hatt stor betydning for sine sambygdinger.
 Prisvinneren må oppfylle minst ett av punktene i statuttene.

 Mottagere 
 2018 : Astrid Reppe
 2016 : Mausund IL
 2014 : Brynhild Vavik
 2012 : Hans Anton Grønskag 
2010: Jan Otto Fredagsvik
2008: Harald Gautvik
2006: Frøya videregående skole og Elin Karpinski Strandheim
2004: Havdur
1999: Lars Kvalvær
1998: Anton O. Haftorsen
1997: Arnold Myreng
1996: Flomål
1995: Halten Fiskarheims Venner
1994: Torstein Iversen
1993: Eva Mjøen
1992: Ragnhild Ervik
1991: Hans O. Rabben
1983: Sanitetskvinnene i Frøya kommune
1982: Tor Aune
1981: Hjalmar Flatval
1980: Johan G. Foss

Festivaler
Titraniaden
Islanders Speed Week
Utihavet
Frøyafestivalen
Haltendagen

 Tusenårssted 
 Kya

Skoler
Oppvekstsentre inkluderer både barnehage og grunnskole.
 Dyrøy oppvekstsenter
 Mausund oppvekstsenter
 Nabeita oppvekstsenter
 Nordskag oppvekstsenter
 Sistranda barne- og ungdomsskole
 Sistranda kystbarnehage
Rabben barnehage
Nesset barnehage
 Sørburøy skole
 Frøya kulturskole
 Guri Kunna videregående skole

Kirkene

Medier
Tradisjonelt måtte frøyværingene lese byavisene («byen» var dels Kristiansund, dels Trondheim) for å lese nyheter fra kommunen. Lenge fungerte også menighetsbladene som formidler av ordinære nyheter, i tillegg til kirkelig stoff. Trondheimsavisene Arbeider-Avisa (inntil den gikk inn i 1996) og Adresseavisen inkluderer Frøya i sitt dekningsområde.

I 1973 ble lokalavisa Frøyavisa etablert som dugnadsprosjekt med utgivelse annenhver fredag. På 80-tallet ønsket avisa i nabokommunen Hitra, Hitra-Nytt, å etablere en felles avis for regionen, men aksjonærene i Frøyavisa avviste dette, ettersom avisproduksjonen ville bli flyttet ut av kommunen. Hitra-Nytt endret deretter navn til Hitra-Frøya og inkluderte fra 1985 Frøya i dekningsområdet, foruten at utgivelsesfrekvensen økte til to utgaver i uka. I 1988 var Frøyavisa utkonkurrert, og restene ble kjøpt av Hitra-Frøya. Avisa har avdelingskontor med journalist i kommunesenteret Sistranda.

Idrett
Frøya Fotballklubb spilte i sesongen 2017/2018 i 5. Divisjon for herrer, avdeling 03. Denne sesongen rykket de ned til 6. Divisjon. Frøya er sammen med nabokommunen Hitra medlem av International Island Games Association.

 Næringsliv 
Fra gammelt av var fisket viktigste næringsvei på Frøya, og kombinasjonsbruk med småbruk og fiske var den vanlige levemåten. Fiske, havbruk og fiskeforedling er fremdeles den dominerende næringsveien i kommunen.

Frøya Fiskeindustri var lenge en hjørnesteinsbedrift inntil foredlingsbedriften ble flagget ut til Polen i 2003. En annen bedrift i samme bransje, Salmar økte på samme tidspunkt sin foredlingsvirksomhet kraftig og overtok mange av de ansatte i Frøya Fiskeindustri.

Frøya og nabokommunen Hitra står sammen for 20 % av all lakseslakting i Norge, og bidrar med over 40 % av eksportverdiene for Sør-Trøndelag. Oppdrettsvirksomheten i regionen har også ført med seg en omfattende leverandørvirksomhet til næringen.

 Historie 
1700-tallet
Sogneprest Peder Schvane Bang skrev i 1780 en omfattende Beskrivelse over Hitterens Præstegield, et viktig historisk dokument om Hitra og Frøya (som utgjorde prestegjeldet på denne tiden).

 Historisk folketall (1769-2018)
 1769:  1875:  1950:  2007:  1801:  1890:  1960:  2018:  1815:  1900:  1970:  2019:  1835:  1910:  1980:  2023:  1845:  1920:  1990:   1855:  1930:  2001:   1865:  1946:  2006: 
Severdigheter
Froan, og Halten med bebyggelse. Naturreservat som er rikt på naturopplevelser.
Titran, med minnesmerket etter Titran-ulykken i 1899 og krigsminnesmerket Stabben fort.
Frøya bygdetun.<ref>[https://www.froya.kommune.no/tjenester/kultur-og-idrett/museum-og-kulturarv/froya-bygdemuseum/ Frøya bygdetun, froya.kommune.no]</ref>
 Ferdselsårer 
Landeveis forbindelse til Frøya går langs  fra Orkanger gjennom Snillfjord til Sunde og videre gjennom den undersjøiske Hitratunnelen (264 meter under havet) og Frøyatunnelen (150 meter under havet). På Frøya går  fra sør til nord via Nordskag.

Det er bussforbindelse til Kystekspressen som har avgang fra Sandstad på Hitra tre ganger daglig til Trondheim og Kristiansund, men færre avganger i helgene. Medregnet buss Sistranda – Sandstad tar det litt over to og en halv time til Trondheim, og omtrent det samme til Kristiansund.

Det går lokalbåt til øyene Sula og Mausund flere ganger daglig, og noe sjeldnere til Froan. Reisen til Sula tar om lag én time. Den 3. mai 2006 åpnet fergeforbindelse fra Dyrøya på fast-Frøya til Mausund, Bogøy og Sula.

Frøya kystflyplass ved Flatval er for tiden ikke operativ.

 Fotnoter 

 Referanser 

 Litteratur 
Norges bebyggelse: Nordlige seksjon. Herredsbind for Sør-Trøndelag. Nordre del. Oslo 1957
 Peder Schvane Bang: Beskrivelse over Hitterens Præstegield. Trondheim 1984
 Marie Vik og Ivar Ytreland: Fastlandsforbindelsen til Hitra, Frøya, Fjellværøy og Hemnskjel. Melhus 2002
 Johan G. Foss og Hans U. Hammer: Frøya fiskeindustri gjennom 50 år. 1997
 Johan G. Foss: Gamle Frøya-bilder. 1988
 Johan G. Foss: Frøyværinger år 1900 : folketellinga for Frøya i 1900 : matrikkelen for Frøya 1890 : matrikkelen for Frøya 1907. 1982
 Johan G. Foss: Frøyværinger på 1800-tallet : folketellinga 1801, folketellinga 1825,matrikkelen 1838, folketellinga 1865. 1985
 Gro Stangeland: Det norske øyriket kysten rundt. 1998
 Johan G. Foss: Vågsværkrøniken. 1999
 Maurits Fugelsøy: Frøyaboka 1–3. Trondheim 1955

 Eksterne lenker 

  Kommunefakta - Frøya - Statistisk sentralbyrå 

  Hitra-Frøya-Fosen  - visitnorway.no
  Slekter fra Hitra og Frøya


Kategori:Øyer i Frøya