Tønsberg

Tønsberg er Norges eldste by, og administrativt senter i Vestfold fylke. Kommunesenteret, Tønsberg, er Vestfolds største tettsted med  innbyggere per . Statsforvalteren i Vestfold og Telemark har kontorsteder i Tønsberg og Skien, med hovedsete i Skien.

Kommunen grenser i vest mot kommunene Sandefjord og Larvik, i nord mot Horten og Holmestrand, og i sør mot Færder. Øst for Tønsberg ligger Oslofjorden og midtfjords grenser kommunen der mot Moss og Råde.

Tønsberg var lenge en by med et svært begrenset areal. Bybebyggelsen gikk allerede på 1800-tallet ut over bygrensene, inn i kommunene Færder (tidligere Nøtterøy) og Sem. Byutvidelsen i 1877 ga Tønsberg en stripe av Nøtterøy med viktige maritime industriarealer. I 1988 ble kommunene Tønsberg og Sem slått sammen. 1. januar 2020 slo Tønsberg og Re kommune seg sammen til nye Tønsberg kommune og er etter sammenslåingen den eneste kommunen i Vestfold som grenser til alle de andre Vestfold-kommunene.

Tønsberg er en middelalderby og markedsføres som Norges eldste by; ifølge Snorre var byen grunnlagt før år 871.http://nrk.no/nyheter/distrikt/ostafjells/vestfold/1.8179299 Osebergskipet, Norges mest spektakulære arkeologiske funn, ble gravd fram i Slagendalen, og funnstedet, Oseberghaugen, er tilrettelagt for besøkende.

Tønsberg har store jordbruksarealer og viktige våtmarker for fuglelivet.

 Naturforhold 
alt=|miniatyr|Tønsberg stasjon er en del av Vestfoldbanen. Stasjonen ble åpnet i 1915 da traseen gjennom byen ble lagt om.
Fjellgrunnen i Tønsberg kommune er hovedsakelig tønsbergitt og rombeporfyr. Tønsbergitt er en rød variant av larvikitt, og brytes som denne til bygningsstein, men ikke i samme volum. Slottsfjellet, byens markante landemerke, består av rombeporfyr. Men for en stor del er fjellgrunnen i Tønsberg kommune skjult av løsmasser. Høyeste punkt i kommunen er Snippane på 399,97 moh.

Arealene i Tønsberg kommune er for en stor del dekket av løsmasser, som dels er morenejord, dels leirjord avsatt på tidligere havbunn. Det store raet går gjennom Tønsberg. Raet har en eldre og en yngre del, og nettopp i Tønsbergområdet er avstanden mellom disse størst. Den eldste og ytterste delen går øst for Slagendalen, over Ringshaug, Føynland og Nøtterøy, mens den yngste og indre del av Ra-trinnet går gjennom den nordlige del av kommunen i stasjonsbyene Sem og Barkåker.

Leirjordavsetningene er særlig dominerende vest og nord for raet. Her har små elver gravd seg dypt ned i løsmassene slik at det er dannet raviner, V-formede dalsøkk som er særlig typisk helt nord i kommunen.

Elva Aulielva, Vestfolds nest største elv, renner ut i Semskilen og Byfjorden.

Innen Tønsberg kommune er det store arealer verneverdige våtmarker som er viktige for fuglelivet, ikke minst som mellomlandingssted for trekkfugler. Presterødkilen ligger øst for byen og Ilene ligger vest, begge er vernet som naturreservater.

Det er også ved en anledning observert delfin i byens havnområde.

 Næringsliv 
Tønsberg er den viktigste handelsbyen i fylket. Byen har også en rekke offentlige servicefunksjoner innen tjenesteyting og administrasjon. Midt i byen ligger Farmandstredet, byens store handelssenter med et stort antall butikker under samme tak, strategisk plassert sammen med byens busstasjon. Byen har også et omfattende uteliv, med restauranter og barer samlet ved Sjøbodkvartalet nederst mot kaia. Strøket i Tønsberg går fra Sjøbodkvartalet, forbi kjøpesenteret FOYN (tidligere City Shopping), over Tønsberg Torv, opp Torvgaten til Farmandstredet.

Tønsberg by er et administrasjonssentrum for Vestfold med blant annet Statens Park, Sykehuset i Vestfold og flere skoler. Tønsberg er også hovedsete for en rekke statlige instanser, deriblant Sør-Øst politidistrikt, Valgdirektoratet og Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap.

I Tønsberg har Choice Hotels bygget et hotellkompleks som også fungerer som byens kulturelle storstue: Jahn Teigen Arena. Flerbrukshuset er privat eiet, men har samtidig en betydelig scene for konserter, festspill, konferanser og messer.

Tønsberg baserte lenge sitt næringsliv på hvalfangst, skipsfart og verkstedindustri tilknyttet virksomheten på sjøen. De tradisjonsrike skipsverftene ved Kaldnes Mekaniske Verksted og Jarlsø er nedlagt. Industrivirksomheten er ikke like omfattende som tidligere, men på Kaldnes har Grenland Group stor verkstedhall og leverer utstyr til oljevirksomheten. Tønsberg reperbane er byens eldste eksisterende bedrift, etablert i 1796. Bedriften er fremdeles i drift på samme sted, men med nytt navn. Tidlig på 1900-tallet spesialiserte bedriften seg på produksjon av ståltau, wire.

Byfjorden var aksen tidlig industrivirksomhet var sentrert om. Også i Sem kommune var det industrivirksomhet langt tilbake, blant annet på Valløy. Her var landets største saltverk, Vallø saltverk etablert midt på 1700-tallet på kongelig insitament. På Valløy bygde Esso Norges første oljeraffineri som ble bombet av allierte fly noen dager før freden i 1945. Ikke langt unna Valløy, ligger Esso Norges oljeraffineri på Slagentangen med mange ansatte og stor omsetning. Essoraffineriet på Slagentangen ble satt i drift høsten 1960.

Det er betydelig næringsmiddelindustri i Tønsberg, blant annet Norturas slakteri på Sem og TINEs meieri samme sted.

Det er få bønder i kommunen, men jordbruket er likevel av en viss størrelse. Her er store sammenhengende jordbruksarealer som kan drives effektivt. Gårdene har også betydelig størrelse, og store arealer omkring Tønsberg brukes til grønnsakproduksjon. Findus fabrikken i Tønsberg konserverer noen av disse grønnsakene.

Kommunen er en del av et press- og vekstområde i regionen og har derfor også betydelig anlegg- og byggevirksomhet.

Tønsberg huser også hovedkontoret til store bedrifter som Norges største gjennvinningsselskap for EE-avfall Revac, et av Nordens største videospillselskap Rock Pocket Games og det verdensledende IT-selskapet Bluestone og tidligere sikkerhetsselskapet Nokas Verdihåndtering og GRO Industrier som var Norges største produsent av frossenvarer.

Med 10,1 tonn CO2-ekvivalenter per innbygger (2018) er Tønsberg en av de byene i Norge med høyest CO2-utslipp per innbygger. Til sammenligning er dette 5,3 ganger så mye som Oslo med 1,9 tonn CO2-ekvivalenter per innbygger.

 Innbyggere og tettsteder 

Tønsberg og øya Nøtterøy i Færder kommune sør for byen er tett befolket, og tettstedet Tønsberg, slik det er definert av Statistisk sentralbyrå, omfatter et stort område med sammenhengende bebyggelse i de to kommunene, og rangeres som tettsted nummer  et i landet. Tettstedet hadde  innbyggere per . Av disse bodde  i Tønsberg kommune og  i Færder kommune. Fra Tønsberg sentrum er det sammenhengende bebyggelse nordover til Eik, østover til Tolvsrød, Vallø og Ringshaug, sørøstover til Råel og Husvik og på Nøtterøy sørover til Borgheim.

De andre tettstedene i kommunen er Barkåker nord for byen med  innbyggere, den gamle stasjonsbyen Sem i vest med  innbyggere, Kirkevoll/Brekkeåsen med  innbyggere, Revetal/Bergsåsen med  innbyggere, Linnestad med  innbyggere, Gretteåsen med  innbyggere, Solerød med  innbyggere og Skjeggestadåsen med  innbyggere i nord. Tettstedet Åsgårdstrand ligger på grensa til Horten kommune og Vear på grensa til Sandefjord. I Vear tilhører et flertall av  innbyggere Tønsberg kommune. I Åsgårdstrand tilhører et mindretall av  innbyggerne Tønsberg kommune.

Det er boligområder blant annet på Husøy, Ringshaug, Basbergrønningen, Bjelland og Hogsnesåsen, Kongsåsen, Olsrød, Kjellelia og Robergrønningen, samt Sandeåsen og Presterødåsen. Tolvsrød er et handelssentrum for østlige deler av kommunen.

Tønsberg er sentrumskommune i Tønsbergregionen, den sentrale byregionen i Vestfold.

Se også: Liste over Tønsbergs gater.

 Klima 

Tønsberg er en langstrakt kommune med variert klima. Byen Tønsberg sørøst i kommunen har typisk kystklima med milde vintre, lengre somrer og mindre forskjeller mellom dag- og nattetemperaturen i sommerhalvåret. Lenger nord i kommunen som på Revetal og i Vivestad er det typisk innlandsklima med kalde vintre, varme somrer og betydelige forskjeller mellom dag- og nattetemperaturen i sommerhalvåret.

 Politikk 

 Kommunestyrevalget 2023 

 Skoler 
 Grunnskoler 
Tønsberg er en kommune med et stort antall barn i forhold til andre kommunene i Norge. Tønsberg er blant kommunene i Norge med flest barn og unge per. innbygger. Dette er en liste over alle grunnskoler i Tønsberg kommune:

 Barneskoler 
 Barkåker skole
 Bjerkely skole (privat)
 Eik skole
 Husvik skole
 Kirkevoll skole
 Presterød skole
 Ramnes skole
 Ringshaug skole
 Røråstoppen skole
 Sandeåsen skole
 Sem skole
 Solerød skole
 Træleborg skole
 Volden skole

 Ungdomsskoler 
 Kongseik ungdomsskole
 Presterød ungdomsskole
 Revetal ungdomsskole
 Ringshaug ungdomsskole
 Skagerak International School, avd. Tønsberg (privat)
 WANG Ung Tønsberg (privat)

 Hybridskoler (barne- og ungdomsskoler) 
 Byskogen skole
 Elihu kristne grunnskole (privat)
 Granly skole (privat)
 Tønsberg Montessoriskole (privat)
 Vear skole

 Videregående skoler 
Greveskogen videregående skole er Tønsbergs største videregående skole og et av landets største. Det er der de fleste tønsbergenserne studerer i sin videregående skoletid. I tillegg til hovedskolen Greveskogen finnes det også mindre videregående skoler i Tønsberg kommune: Færder videregående skole, Re videregående skole og Wang Toppidrett Tønsberg.

 Historie 
Ifølge Snorre ble byen grunnlagt før slaget i Hafrsfjord. Dersom dette var korrekt, ville Tønsberg vært Norges eldste by, grunnlagt før 872. Byen feiret sitt 1000-årsjubileum i 1871. Mange har hatt tiltro til Snorres tidfesting, bl.a. fordi det ikke finnes så mange alternative skriftlige kilder. Det nøyaktige årstallet 871 er basert på årstallet for slaget i Hafrsfjord, 872, etter den islandske skalden Are Frodes kronologi fra 1100-tallet. Denne oppfatningen var dominerende inntil 1920-årene, da historikeren Halvdan Koht fremsatte en teori om at slaget foregikk nærmere år 900. I 1964 kom den islandske historikeren Olafia Einarsdottir frem til at den gamle islandske tidsregningen likevel stemte bedre. Dette har siden vært den mest benyttede metoden, om enn med noen justeringer.Myhre (2015): 115 En alternativ oppfatning bygger på arkeologiske utgravinger som fra 1970-tallet er utført i byens eldre deler. Det er ikke funnet noe som kan bekrefte Snorres utsagn om Tønsbergs alder. Nyere boreprøver fra grunnen under sentrum av Tønsberg inneholdt bymessige kulturlag datert til 900-tallet.http://tb.no/nyheter/norges-eldste-by-er-enda-eldre-1.7384561

De eldste deler av byen Tønsberg er trolig vesentlig yngre enn 871. Snorre mente kanskje at Kaupang og Tønsberg var en og samme by. Dette er sannsynligvis ikke riktig. Trolig er det nærmere 200 år fra Kaupang ble fraflyttet til Tønsberg fikk urban karakter.Jan Eriksson: Gamle Tønsberg: middelalderbyen.  Snorre skrev sin historie flere hundre år etter slaget i Hafrsfjord og bruker termen «kaupstad», noe som vi med moderne uttrykk bør oversette med «handelsplass» heller enn «by».Brendalsmo (1994): 44 På Olav den helliges tid er det mulig at Tønsberg var blitt mer av en by. Fortellingen om opplandskongen Rørek, som ble holdt fanget i Tønsberg av Olav i 1018, kan ha utspring i en mer pålitelig tradisjon. Rørek kom seg etterhvert til Island, hvor han kan ha vært med på å gi opphav til kunnskap om Tønsberg som by. Arkeologer har også funnet tegn til urban bebyggelse ved Slottsfjellet som kan stamme fra 1000-tallet.Helle (2006): 57-58

Det har vært antydet at ca. år 1100 kan være korrekt årstall for grunnleggelsen av byen Tønsberg. Tønsberg må uansett være grunnlagt før år 1135. På dette tidspunkt omtales byen første gang av en samtidskilde, den anglonormanniske historikeren Ordericus Vitalis.Per Thoresen: Gamle Tønsberg: Middelalderbyen.  Tønsbergs politikere har vedtatt at Tønsberg skal markedsføres som landets eldste by.Tønsberg kommune: Fakta om Tønsberg. Visit Vestfold om Tønsberg. http://www.visitvestfold.com/tonsberg/

Fra 1191 finnes en beskrivelse av Tønsberg, forfattet av en dansk korsfarer som besøkte byen på veien mot Det hellige land. I denne skildringen fremstår Tønsberg som en by:

Den politiske grupperingen som kalles baglerne hadde sitt hovedsete i Tønsberg. Høsten 1201 og vinteren 1202 foregikk en beleiring av Slottsfjellet i Tønsberg da birkebeinerne omringet fjellet og utsultet baglerne som hadde tatt tilflukt der. 

Tønsberg var gjennom hele middelalderen et politisk maktsenter i landet. Flere konger residerte på festningen Tunsberghus som var blitt sterkt utbygget under Magnus Lagabøte i siste halvdel av 1200-tallet. Byen var også et geistlig senter med åtte kirker innenfor bygrensen. I 1277 ble Sættargjerden undertegnet i Tønsberg. Dette var et forlik mellom kongemakten og kirken. Olavsklosteret var trolig et høykirkelig maktsenter på denne tiden. Eiendommene fra dette klosteret ble seinere grunnlaget for Jarlsberg hovedgård. Ved Haugar lå Gråbrødreklosteret.

Tunsberghus var sete for Tønsberg len inntil festningen ble inntatt av svenske soldater og brent ned til grunnen i 1503. Byen fortsatte likevel å være lensete for Tønsberg len, som på begynnelsen av 1600-tallet ble oppgradert til slotts- eller hovedlen. Mesteparten av Tønsberg ble jevnet med jorden under den store bybrannen i 1536, og byen lå nede i over hundre år.

Tønsberg tok seg opp igjen ved 1700-tallet og ble et viktig senter for norsk sjøfart og hvalfangst. De to siste middelalderkirkene som hadde overlevd bybrannen, Lavranskirken (St.Laurentii kirke) og Mariakirken (Vor Frue Kirke), ble revet i henholdsvis 1811–1814 og 1866. Den nåværende domkirken, Tønsberg domkirke, ble bygget i 1858 på gamle Lavranskirkens plass.

Osebergskipet ble funnet på gården Oseberg i Slagendalen, den gang i Sem kommune, i 1904. Skipet er utstilt i Vikingtidsmuseet i Oslo.

Tønsberg ble i 1948 bispesete for det nye Tunsberg bispedømme, da Buskerud og Vestfold ble skilt fra Oslo bispedømme.

 Grenseendringer og sammenslåinger
mini|Med sammensåingen av Re og Tønsberg i 2017 ble kommunen stor. Også Fon kirke kom innenfor grensene
Tønsberg ble 1. januar 1877 utvidet ved at Kaldnes på Nøtterøy ble overført til byen. 1. juli 1915 ble en del av Nøtterøy med 12 innbyggere overført til Sem (som nå er Tønsberg). Den seneste grensereguleringen skjedde 1. januar 1980 da en ubebodd del av Nøtterøy ble overført til Tønsberg. Den viktigste grunnen for utvidelsen av Tønsberg i 1877 var at det var store skatteinntekter å hente fra dette området. Tønsberg var redde for konkurransen fra andre kjøpstader.Gulbrandsen, Terje Fr. (1989). Da den nordligste delen av Nøtterøy ble slukt av Tønsberg. Njotarøy – Årsskrift 1989, 25-28

Tønsberg kommune ble i 1988 slått sammen med omlandskommunen Sem som lå nordvest, nord og øst for Tønsberg sentrum. Ved sammenslåinga hadde Tønsberg  innbyggere og Sem  innbyggere. Tønsbergs areal var 5 km² og Sems areal var 102 km².

Under Kommunereformen i Norge, igangsatt i 2014 av Erna Solbergs regjering, var det først mest aktuelt med sammenslåing av Tønsberg, Nøtterøy og Tjøme. De to sistnevnte gikk imidlertid inn for å slå seg sammen uten Tønsberg. I september 2016 vedtok kommunestyret i Re kommune og bystyret i Tønsberg kommune gjensidig en fremtidig kommunesammenslåing.

I forbindelse med kommunesammenslåingen mellom Sandefjord, Stokke og Andebu ble grensen mot den nye kommunen justert slik at tettstedet Vear i sin helhet ble liggende i Tønsberg kommune fra 1. januar 2017.Regjeringen: Grensejustering mellom Stokke og Tønsberg (18.12.2015) Innbyggertallet i kommunen da Vear ble lagt til, var ca .

 Historiske innbyggertall 
 1769: 
 1801: 
 1845: 
 1900: 
 1920: 
 1930: 
 1960: 
 1980: 
 1987: 
 1988:  slått sammen med Sem kommune
 2000: 
 2005: 
 2009:  
 2024: 

 Navnet Tønsberg 
Den norrøne formen av navnet var Túnsberg. Vokalen ú ble på norrønt uttalt omtrent som o i «ord» og «ost» i moderne norsk. Førsteleddet tún betydde opprinnelig 'gjerde, inngjerding' (jf. eldre tysk 'zûn'), men ble seinere brukt om selve området som var inngjerdet eller avskjermet, omtrent som det moderne 'tun'. I denne sammenhengen er det trolig med betydningen 'borg'.. Andreleddet berg sikter til Slottsfjellet. Den fordanskede skriftformen Tønsberg tok gradvis over i dansketiden.

Tønsberg betegnes i dag ofte med forkortelsen TBG.

 Kultur, idrett, turisme o.l. 
Tønsbergs kulturliv er preget av byens rike historie og av stor aktivitet i fylkets nærings- og handelssentrum. Byen er også en av landets mest populære feriebyer sommerstid. Byen har også et kulturelt mangfold hele sommeren.

Jahn Teigen Arena er et flerbrukshus med hotell, musikalsk storstue og mindre scener og konferansefasiliteter. Her arrangeres festspill, konserter, utstillinger, konferanser og seminarer av mange slag.

Jarlsberg flyplass, fire kilometer utenfor byen, er åpen for mindre fly og luftsport.

Kilden kino er et Vestfold- og Telemarks største kino. Kinoen har 9 saler og 4DX. Bygget inneholder også leiligheter, restauranter og et spillsenter med blant annet bowlingbaner, laserspill og innendørs minigolfbane.

Selv om Vestfold sjeldent får besøk av cruiseskip så kan Tønsberg skilte seg som en «cruiseby» da Tønsberg ved flere anledninger har fått besøk av cruiseskip som har lagt til ved kai i byen. Bl.a. har Hurtigrutens cruiseskip MS «Trollfjord» lagt til ved kai i Tønsberg flere ganger, seinest i 2014. I tillegg har det kombinerte skole- og cruiseskipet MS «Gann» som går i cruisetrafikk hver sommer også flere ganger lagt til ved kai i byen.

 Kulturminner og turistattraksjoner 
Det er mange arkeologiske kulturminner i Tønsberg kommune. Arkeologiske funn fra jernalderen er det bl.a. på Gulli med omfattende utgravinger i forbindelse med utbygging av E18. Funnene omtales som omfattende og interessante. Bl.a. er det funnet spor etter en båt som må ha liknet færingen fra Gokstadhaugen.

Osebergskipet er det største arkeologiske funn som er gjort innen dagens kommunegrense, og i Norge. Oseberghaugen er restaurert slik den så ut før utgravingene og er tilrettelagt for publikumsbesøk.

Midt i Tønsberg by ligger tingstedet Haugar. Der er minnestøtte på tingstedet, og like ved ligger to gravhauger. Farmannshaugen nord for Tønsberg sentrum er en annen stor gravhaug fra jernalderen. Storgården der haugen ligger, Jarlsberg hovedgård, kaltes tidligere Sem, som betyr Sjøheim, og er et av de viktige kulturminnene i Tønsberg kommune. Sem kirke rett ved er en steinkirke fra 1100-tallet. Den skal være kommunens eldste bygning.

Tønsberg by har ikke bevart noen bygninger fra middelalderen, men mange ruiner er gravd fram. Ruinene av Nordens største rundkirke kan studeres i en bakgård ved Storgaten, og restene etter det tilhørende Olavsklosteret kan sees inne i Tønsberg bibliotek. Ruinene etter Tunsberghus på Slottsfjellet er Nord-Europas største ruinpark og byens viktigste turistattraksjon. Like nedenfor ligger Slottsfjellmuseet tidligere Vestfold Fylkesmuseum.

Et kulturminne med særpreg fra denne eldste tid i byens historie er den middelalderske byplan. Gatenettet i de eldste deler av Tønsberg domineres av tre gater parallelt med strandlinja, Storgaten i midten og Øvre og Nedre Langgate. Disse gatene er rette, men med uregelmessigheter. Ved Nedre Langgate lå i middelalderen brygger og sjøboder. På tvers av disse går smalere gater. Sentralt plassert lå Torvet med Mariakirken. Denne gatestrukturen gjenfinnes også i andre norske middelalderbyer, blant annet Bergen.

Tønsbergs har bevart store deler av det gamle bysenteret med trebebyggelse fra 1800-tallet. Byens eldste hus, Bentegården fra rundt 1690, ligger i Nordbyen. 

Havna var sentrum for det meste som foregikk i sjøfartsbyen Tønsberg, den gang da sjøen var viktigste transportvei. Det var til Tønsberg havn de kom rutebåtene fra Nøtterøy og Tjøme, og fra hovedstaden. Mot havna lå det i 1840-åra 29 sjøboder, noen få er bevart til i dag. Sjøbodkvartalene mellom kaiene og Nedre Langgate utgjør et kulturmiljø som rommer mange historiske bygninger, blant annet Foynegården, som er den eldste eksisterende typiske kjøpmannsgård fra byen Tønsberg.

Da jernbanen kom til Tønsberg, ble stasjonen lagt nær ved havna. Den eldste stasjonsbygningen står fremdeles ved Nedre Langgate. Slottsfjelltunnelen var opprinnelig bygd som jernbanetunnel. Denne jernbanestasjonen ved Tønsberg havn var en såkalt sekkestasjon. Seinere ble jernbanen flyttet lenger opp i byen, og banen ble lagt i en stor sløyfe. Dagens Tønsberg stasjon på Knapløkka åpnet i 1915.

Store deler av byens sentrum er omfattet av NB!-registeret, Riksantikvarens liste over bymiljøer i Norge som har nasjonal kulturhistorisk verneinteresse.http://nb.ra.no/nb/index.jsf Riksantikvarens hjemmesider

Tønsberg er en av Norges vakreste byer,«Norges vakreste by er kåret!» (foruminnlegg med kilde til en artikkel fra Dagbladet.no som ikke lenger eksisterer). Diskusjon.no. Besøkt 22. mars 2019. og var i 2015 Norges tredje mest populære turistby ifølge Nettavisen, kun slått av Bergen og Kristiansand.

 Kulturinstitusjoner og foreningsliv 
Kommunen har et rikt foreningsliv innen idrett, kultur, fritidssektor, kristenliv, helse og så videre, med alt fra Tønsberg og Omegn Turistforening Tønsberg og omegn turistforening (TOT) til Tønsberg Salsaklubb og Tønsberg og Omegn Travforening.Tønsberg har også jazzklubben Urijazz samt flere skole- og musikkorps, blant annet Tønsberg Janitsjarkorps og Tønsberg Musikkorps av 1919. I tillegg er det flere teatergrupper, deriblant amatørteatrene Tønsberg amatørteaterTønsberg amatørteater  og Sjøbodteateret, med fast tilholdssted på scenen i Papirhuset teaterPapirhuset teater, foruten friteateret ThesbiteateretThesbiteateret og det profesjonelle turneteateret Teater IbsenTeater Ibsen  med base i Skien. Av faste utstillinger er Vestfold FylkesmuseumVestfold Fylkesmuseum og Haugar Vestfold KunstmuseumHaugar Vestfold Kunstmuseum  de største.

Tønsberg og Nøtterøy bibliotek i Tønsberg sentrum er felles folkebibliotek for Tønsberg og Færder kommuner.

 Kulturarrangementer 
I 2011/2012 ble det bygd en fullskala kopi av Osebergskipet i Tønsberg, Saga Oseberg. Stiftelsen Nytt Osebergskip sto bak. Arbeidet foregikk på Lindahlplan, nær Sjøbodkvartalet midt i Tønsberg. Kjølen ble strukket i 2011 hugget av et 150 år gammelt eiketre fra Jarlsberg hovedgård. Bordgangene ble hugd av eikestokker fra Danmark. Seilet på 90 kvadratmeter ble vevd i Tønsberg. Sjøsettingen fant sted 20. juni 2012. Skipet ble døpt «Saga Oseberg». Kong Harald og dronning Sonja var til stede ved sjøsettingen.

Én uke hver mai måned siden 1968 har varemessa Tønsbergmessa blitt avholdt i park- og hallområdet i Frodeåsen. Dit kommer mange kjente underholdere. Seinere arrangeres blant annet den årlige Middelalderfestivalen.Middelalderfestivalen i Tønsberg Om sommeren er det et yrende pub- og uteliv langs brygga med fritidsbåter, hyttegjester fra Tjøme, Nøtterøy og Stokke på bytur, turister og lokalbefolkning. Da er det også sommershow og revyer med rikskjente standupkomikere og musikere på Jahn Teigen Arena, Hotell Klubben og enkelte puber. 
Siden 2003 har det dessuten blitt arrangert en årlig festival for rock og popmusikk, Slottsfjellsfestivalen. Slottsfjellfestivalen har blitt en av Norges største festivaler med nærmere  besøkende på tre dager. Denne blir avholdt i midten av juli hvert år.

I juni er det også mange arrangementer innen klassisk musikk i Tønsberg-distriktet i forbindelse med Vestfoldfestspillene (Tønsberg Klassisk). Litteraturuka i Vestfold har blitt holdt i november hvert år siden 1997. Hovedtyngden av opplesninger og bokarrangementer er da lagt til Tønsberg.

 Idrett 
Tønsberg kommune har et rikt idrettsliv med flere klubber og lag innen forskjellige idrettsgreier, deriblant Tønsberg-Kameratene, Tønsberg Turn, IL Flint og Eik idrettsforening. IL Flint og FK Eik Tønsberg er byens to beste fotballag. På Eik like nord for byen holder Eik-Tønsberg til. Det var tidligere byens viktigste fotballag. Kommunen har også flere store idrettsanlegg og -haller.
Tønsberg Vikings er byens hockeylag, de spiller i 1 divisjon, den nest øverste ligaen i Norge.
Siden 2013 har det hvert år blitt arrangert Bytri i Tønsberg, som er et sprint triatlon for både elite og mosjonister. I 2014 og 2014 ble NM sprint triathlon arrangert som en del av Bytri.

 Medier  
Byens lokale avis, og fylkets største, er den tradisjonsrike Tønsbergs Blad, grunnlagt 1870 som i tillegg til Tønsberg kommune også er lokalavis for Færder kommune, Stokke og Andebu i Sandefjord kommune, og Skoppum og Åsgårdstrand i Horten kommune. Avisa utgir også bilaget Vestviken 24 som skriver om næringslivet i Vestfold fylke. Avisa drev også TV-stasjonen VF24. I perioden 2005–2021 ble gratisavisen Byavisa Tønsberg distribuert til alle husstander Tønsberg og omegn. Radio Tønsberg er kommunens, og Vestfold fylkes lokalradio.

Vestfold Arbeiderblad kom ut i Tønsberg fra 1909 til 1988.

NRK Østafjells har avdelingskontor i Tønsberg. Fylkessendingene for Vestfold blir produsert her.

 Språk og dialekt 

Tønsbergmål er dialekten som snakkes i Tønsberg, og store deler av Nøtterøy i nabokommunen Færder. Dialekten er en del av dialektgruppen vestfoldmål som igjen er en del av den enda større dialektgruppen vikværsk (vestfoldmålet har også fått mange trekk fra målene i Telemark, og noen kategoriserer vestfoldmålet som en vikværsk-telemarksk dialektgruppe, en såkalt overgangsdialekt). Et viktig kjennetegn ved tønsbergdialekten er trekjønnssystemet med endelsene -ær og -ane i flertallsord av hannkjønn. Eksempler på dette er bilær, båtær og syklær i ubestemt form, og bilane, båtane og syklane i bestemt form. I tønsbergdialekten blir også trykklett y uttalt som ø, for eksempel i ordene løst, pønt, brølløpp, brøst og høtte. Tønsbergenserne bor i Tønsberg, de kjører mellom tunnelen, de sitter hæilt innte hverandre og de likær en varm kaffi me mjælk og sukker, og barna likær å leike. I dialekten brukes også kløyvd infinitiv, som går tilbake på jamvektsord i mellomnorsk, det vil si at enkelte infinitiver ender med en e mens andre infinitiver ender med en a, som for eksempel i værra og høre. Tjukk l er også et viktig kjennetegn ved tønsbergdialekten. Og et annet kjennetegn, som dog forekommer helst hos den eldre generasjonen er at nektingsadverbet har formene inte, akkurat som i svensk, og ikkje, akkurat som i nynorsk og vestnorsk. Tønsbergmålet er i likhet med sandefjordsmålet, larviksmålet, hortensmålet og holmestrandmålet et bymål og er derfor litt mer forenklet enn bygdemålene som snakkes i indre Vestfold som for eksempel i Revetal, Andebu, Fon og Vivestad, og Tønsbergs bymål er også derfor ikke så utvannet slik som bygdemålene, og snakkes av de aller fleste tønsbergenserne i alle aldre. Men tønsbergmålet har likevel mye til felles med resten av vestfoldmålet, og også i Tønsberg finner man enkelte lokale ord og uttrykk som for eksempel vakent som betyr voldsom, fævvel som betyr fugl, å mævvle som betyr å spise, jålepåsa som betyr sminkepung, krimsjuke som betyr forkjølelse, atal som betyr vrang/vanskelig, stim som betyr stress og hælække som betyr orker ikke.

Det finnes også flere dialektforskjeller innenfor Tønsberg kommune. F.eks. snakker de som bor i det urbane byområdet sørøst i kommunen mye penere enn bygdefolket som bor nordvest i kommunen som i Fon og Vivestad. Da det heter «hue» (hode), «uke», «mjælk» (melk), «folk», «ikke/inte/ikkje», «ælbu» (albue) og «pengær» (penger) i byområdet i Tønsberg, heter det «huggu», «viku», «mjølk», «følk», «itte/inte», «øllbågæ» og «pæning» i Fon og Vivestad. Dialektene i Tønsberg er sammen med resten av vestfoldmålet og grenlandsmålet et vikværsk flatbygdmål, men har en del innslag fra Aust-Telemark, Vest-Telemark, Setesdal og Numedal, som snakker fjellbygdmål (midtlandsk), pga. nærheten til disse fjelldistriktene. For eksempel uttales hv-/kv- som gv i enkelte ord, f.eks. «gvakk», «gvass» og «gviner». Underdialekter som utpreger seg og i større grad er påvirka av fjellbygdmål er bygdemålene i Fon og Vivestad, nordvest i Tønsberg kommune.

+ Forskjellen mellom bymålet i Tønsberg og bygdemålet i Vivestad er et eksempel på en stor språkforskjell innenfor Tønsberg kommune. Vivestadmålet er en mer utprega dialekt og inneholder en god del flere lokale ord og uttrykk, ettersom dette er et bygdemål. Her er noen setninger skrevet på disse to dialektene, med standard østnorsk oversettelse: Tønsbergdialekt  Vivestadmål  Standard østnorsk Åmm to timær æ lønsjen færri  Ømm tvæ timær e døggurn færri  Om to timer er lunsjen klar De va mye snø i fårri uke  De va møkje snog i fyrri viku  Det var masse snø i forrige uke Jæ ha mye pengær  Jæ he møkje mæ pæning  Jeg har masse penger Jæ ha fårstuæ æLbun min  Jæ he førstogæ øllbågæn min  Jeg har forstuet albuen min Han har æit svært hue  Han he æit rultint høggu  Han har et stort hode Jæ syns hu æ fin  Jæ tysj ho e fin  Jeg synes hun er pen Jæ likær brø  Jæ likær brævv  Jeg liker brød I da ærre julæften  I da ere joleftæn  I dag er det julaften Jemme hos hu Kari  Himatte ho Kari  Hjemme hos Kari Hæljæ jemme i Vestfåll  Hæljæ hime i Vestføll  Helga hjemme i Vestfold Fævvlæne bråkær så mye at jæ ikke ha fått såvi i natt  Fævvlæne bråkær så møkje at jæ itte he fått søvi i natt  Fuglene bråker så mye at jeg ikke har fått sovet i natt De æ æit søtt ekorn på tåppen a tree  De e æit søtt ikønn på tøppen ta træi  Det er et søtt ekorn på toppen av treet Vemm film skarru se?  Økkån film skarru sjå?  Hvilken film skal du se? De æ sju daær i æin uke  De e sjævv daær i æin viku  Det er syv dager i en uke De va sinte fålk  De va lomske følk  Det var sinte folk Jæ vi værræ alæine nå  Jæ vi værræ æismæL no  Jeg vil være alene nå Jæ vrikkæ ankærn  Jæ vikklæ økklæ  Jeg vrikket ankelen Tre bilær å ni båtær  Tri bilær å niu båtær  Tre biler og ni båter Hu Emilie går i første klasse  Ho Emilie gjængær i fysste klasse  Emilie går i første klasse Bruæ åver Ævvliælva  Bronæ yvi Ævvliælva  Brua over Aulielva Dere æ væLas beste vennær  Dikkan e væLas bæste vennær  Dere er verdens beste venner Hu æ nysjærri  Ho e nyfikjin  Hun er nysgjerrig Pletten fårran glasse  Plætten fyrri glassi  Tallerkenen foran glasset Hu ær æi sort enke  Ho e æi sort ekkjæ  Hun er en svart enke Å tenkæru på?  Å tænkjæru på?  Hva tenker du på? Jentæ æ fårskjøla å snørræte i nesæ  Jintæ e krimsjuk å snykkjut i nåsæ  Jenta er forkjølet og snørrete i nesa Den hær fløyt på vanne før den sank te bånn  Dæn hænne flævvt på vatne fyrri dæn sank te båtn  Den her fløt på vannet før den sank til bunnen Jæ ska te kjærkæ  Jæ ske te kjørkjæ  Jeg skal til kirken Røre æ langt  Røyre e långt  Røret er langt Jæ hælække  Jæ ørkjætte  Jeg orker ikke

Tønsberg er en tospråklig kommune med norsk som majoritetsspråk og romanes/romani som minoritetsspråk.

 Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er Slottsfjellet. Som en markering av stedet ble det støpt en modell av borgen på Slottsfjellet slik den så ut i Magnus Lagabøtes tid, ca. 1270. Den ble støpt i bronse og står ved siden av tårnet.

 Vennskapsbyer 
Tønsbergs vennskapsbyer i Norden er Roskilde (Danmark), Linköping (Sverige), Ísafjörður (Island) og Joensuu (Finland).

I tillegg er Tønsberg vennskapskommune med Covarrubias i Spania, på grunn av begges tilknytning til Prinsesse Kristina av Tunsberg.

 Se også 
 Liste over kjente personer med Tønsberg-tilknytning

 Referanser 

 Eksterne lenker 

  Tønsberg - Store norske leksikon
  Kommunefakta Tønsberg - Statistisk sentralbyrå
  Tønsbergs Blad
  Byavisa Tønsberg
  Visit Vestfold - Tønsberg

Historie 
  Tønsbergs historie - Store norske leksikon
  Tunsberg før år 1000 – fra gård til by?; notteroyhistorielag.no
  Pilmgrimsbyen Tønsberg; notteroyhistorielag.no 
  Sagabyen Tønsberg; sagabyentonsberg.no - Tønsberg kommune
  Tunsberghus og ruinene på slottsfjellet i Tønsberg - Vestfold fylkeskommune
  Lokalhistoriske tekster - Vestfold; Høgskolen i Vestfold - Biblioteket 
  Historiske arkiver etter nåværende Tønsberg kommune (1988-) på Arkivportalen
  Historiske arkiver etter tidligere Tønsberg kommune (1837–1987) på Arkivportalen
  Historiske arkiver etter tidligere Sem kommune (1837–1987) på Arkivportalen


Kategori:Tidligere fergesteder i Vestfold