Hordaland

Hordaland er en valgkrets til stortingsvalg og et tidligere fylke på Vestlandet i Norge, som grenser til Rogaland i sør, Sogn og Fjordane i nord,  Buskerud og Telemark i øst og Nordsjøen i vest.

Hordaland ble 1. januar 2020 slått sammen med Sogn og Fjordane fylke til nye Vestland fylke, under norgeshistoriens hittil største bølge av sammenslåing av fylker og kommuner.

Hordaland var landets tredje største fylke i folketall, og landets niende største i areal. 71 % av arealet i tidligere Hordaland fylke er fjellområder som ligger høyere enn 300 meter over havet.

Historisk var fylket inndelt i fjerdingene Nordhordland, Sunnhordland, Hardanger og Vossavelde. Disse består fortsatt som inndelinger i dag, med unntak av at regionen Midthordland har kommet til (tidligere deler av Nordhordland og Sunnhordland). Storbyregionen Bergen og omland omfatter både Midthordland og Nordhordland.

Bergen var administrasjonsbyen i fylket, og 54 % av hordalendingene bor i Bergen kommune. Bergen var et eget amt / fylke fra 1831 til 1972 (se Bergen amt), og har i dag status som fylkessenter i nye Vestland Fylke.

De viktige regionsentrene i tidligere Hordaland fylke er Odda i Hardanger og Leirvik i Sunnhordland, Vossevangen på Voss og Knarvik i Nordhordland. I området rundt Bergen for øvrig er Arna, Askøy, Osøyro og Straume de største tettstedene, av disse ligger Arna i Bergen kommune. Husnes i Sunnhordland og Norheimsund i Hardanger har også regionsenterstatus.

Hordalands natur er variert og storslått, med mange små og store øyer og innsjøer, breer, fjorder, fosser, fjell og vidder, og et rikt kulturlandskap med øysamfunn og fiskevær, frodige jordbruksbygder, industristeder og en rekke kulturminner.

Av kjente steder i fylket utenom Bergen kan nevnes naturlandskapene Hardangerfjorden og Hardangervidda, isbreene Hardangerjøkulen og Folgefonna, fossefallene Langfossen, Låtefossen, Steinsdalsfossen og Vøringsfossen, vestlandske klyngetun som Agatunet og Havretunet, kulturminner som Baroniet Rosendal, Halsnøy kloster, Lysøen, Lyse kloster og Røldal stavkirke, fruktbygder som Lofthus og Ulvik, fiskevær som Espevær og Fedje, vintersportsstedene Kvamskogen, Røldal og Voss, industristedene Ålvik, Odda, Tyssedal, Husnes, Stord, Kollsnes, Ågotnes, Hanøytangen, Mongstad, Vaksdal og Dale, de spektakulære veianleggene Stalheimskleivi, Tokagjelet og Måbødalen, og bygden Telavåg som ble utslettet av den tyske okkupasjonsmakten under krigen.

To steder i Hordaland er skrevet inn på UNESCOs liste over verdens kultur- og naturarvsteder. Hansabryggen / Bryggen i Bergen ble innskrevet som kulturarvsted i 1979. Og i 2005 ble Nærøyfjorden, en fjordarm av Sognefjorden, skrevet inn som del av naturarvstedet Vestnorsk fjordlandskap - sammen med Geirangerfjorden. Nærøyfjordområdet omfatter areal i Voss kommune, med områdene knyttet til Grånosmyrane naturreservat, Stalheimskleivi med Sivlefossen og Sivlesnipa, Øvsthusdalen med fangstanlegg ved Halsavatnet og Gravhalsen, og Fyresdalen med Grindafletvatni og Grindaflethytta.

I Hordaland finner man tre nasjonalparker: Hardangervidda nasjonalpark (vernet 1981), Folgefonna nasjonalpark (2005) og Hallingskarvet nasjonalpark (2006).

Den 2. februar 2017 vedtok fylkestinget i Sogn og Fjordane en sammenslåing med Hordaland med 19 mot 12 stemmer.Her skriv fylkesordføraren brevet til ministeren. Hordaland og Sogn og Fjordane er klare for å bli eitt frå årsskiftet 2020., nrk.no, 3. februar 20171062 dagar til Sogn og Fjordane er historie, nrk.no, 2. februar 2017 Den 3. februar 2017 vedtok fylkestinget i Hordaland det samme med 41 mot 4 stemmer. Den 8. juni 2017 vedtok Stortinget en sammenslåing av de to fylkene fra og med 1. januar 2020.Sogn og Fjordane og Hordaland blir slått sammen. Sogn og Fjordane og Hordaland fylkeskommuner slås sammen fra 1. januar 2020., nrk.no, 8. juni 2017 Navnet på det nye fylket, Vestland, ble vedtatt av Stortinget i 2018.

 Geografi 
Hordaland ligger sørvest i Norge og grenser i vest til Nordsjøen, fylket grenser også til Sogn og Fjordane i nord, Buskerud og Telemark i øst, og Rogaland i sør. Hordaland og Rogaland blir ofte kalt et Norge i miniatyr fordi de to fylkene har litt av alt når det gjelder landskap. Det er høye fjell og dype fjorder, landbruksjord og skog, fosser og stille vann, lange sandstrender og bratte svaberg.

Hardangerfjorden er fylkets lengste og dypeste fjord med henholdsvis 179 km lengde og  800 meter dyp. Nordmannslågen er Hordalands største innsjø, og dekker 11 km². Med sine 1 863 meter over havet er Hardangerjøkulen fylkets høyeste fjell. Osterøy er den største øy med sine 328 km², mens Fedje med sine 9 km² er fylkets minste kommune. Modalen har færrest innbyggere, med kun 378, mens Bergen er Hordalands største by og mest folkerike kommune med sine 277 391 innbyggere (2016). I areal er derimot Voss størst, 1 805 km².

Vi kan dele opp Hordaland i flere geografiske områder;

Sunnhordland
Moster gamle kirke på Bømlo.
Helt sør i Hordaland ligger Sunnhordland. Det er store variasjoner i dette distriktet på grensen til Rogaland. Her finnes det høye fjell og isbreer, små holmer og skjær, tettbygde strøk og landbruksområder. Stord er den eneste byen her, mens Haugesund i Rogaland ligger like over fylkesgrensen i sør.

Hardanger
Nordøst for Sunnhordland ligger Hardanger. Hardanger er kjent for et fjellandskap og fruktdyrking innover Norges nest lengste fjord, Hardangerfjorden. Hardanger er kjent for dramatiske landskaper med fjell, breer, fosser og fjorder. Dette har tiltrukket seg både turister og kunstnere gjennom alle år. Det er også et område som gir svært gode forutsetninger for fritidsaktiviteter som brevandringer, snowboardkjøring året rundt samt paragliding. Hardanger er også kjent for fruktdyrking. Man mener britiske munker startet fruktdyrking her allerede på 1300-tallet. I Hardanger dyrkes epler, pærer, plommer og moreller. 40 % av norsk frukt kommer fremdeles fra dette området, og Ullensvang er fortsatt den største fruktkommunen i landet. Den eneste byen i Hardanger er Odda.

Voss
Voss er et innlandsdistrikt og et trafikknutepunkt, og er med sine 1 805 kvadratkilometer den største kommunen i Hordaland fylke. Voss Fjellheisar er et populært skiheisanlegg, lokalisert rett nord for Voss sentrum. Det er Hordalands største skianlegg. Skimulighetene er store på Voss. Bergensbanen og Voss stasjon ligger ved kommunens sentrum. Voss ligger i overgangssonen mellom kyst- og innenlandsklima. På årsbasis har Vossevangen om lag 1200 mm nedbør, og i de fire sommermånedene har Vossevangen omtrent samme nedbørsmengde som Geilo og Oslo (i underkant av 300 mm). Landskapet her kan minne om Gudbrandsdalen med mindre dalfører, innsjøer og elver med en del jordbrukslandskap. Voss er Hordalands største og viktigste jordbrukskommune. Vossevangen har ikke bystatus.

Midthordland
Midthordland er preget av storbyen Bergen og dens omland. Midthordland regnes sammen med Nordhordland som regionen Bergen og omland. Landskapet her er også svært variert. Her finnes det en del små og store øyer og holmer ute med kysten. Disse øyene er ofte folkerike og fremstår som et omland til Bergen. Inne i landet er det mer fjellrikt og mye skog, noe som gjør at det bor adskillig færre her enn ved kysten. Den største og viktigste jordsbrukskommunen er forunderlig nok Bergen, med Fusa på andreplass.

Nordhordland
Nordhordland ligger nord for Bergen og grenser til Sognefjorden i nord. Dette var en gang et lite distrikt med de såkalte strilene, men har med årene vokst mer inn i Bergen. Næringslivet i Nordhordland har tradisjonelt vært basert på landbruk, fiske og industri, i nyere tid er også oljerelaterte virksomheter sterkt representert, særlig på Mongstad. Det er også betydelig kraftproduksjon i Masfjorden, Modalen og Vaksdal. I kommunesenteret Dale i Vaksdal ligger en av landets ledende trikotasjefabrikker, en næring som tidligere var svært viktig for hele Hordaland. Vaksdal Mølle i tettstedet Vaksdal var tidligere landets største mølle- og kraftfôrfabrikk.

Dal, hei og høyfjell mot øst
Mot grensen til nabofylkene i øst ligger dal- og heilandskapet, som igjen går over i høyfjell. Heiene ligger stort sett mellom 700 og 1 000 meter over havet, og har en del planter. Høyfjellene har topper opp mot 1400 og 1900 meter og regnes som snaufjell med lite vegetasjon. Det ligger store innsjøer her, noe som gjør området godt egnet for vannkraft, slik som Nordmannslågen, fylkets største innsjø.

Øyer mot vest
Mot vest ligger det ytre øylandskap, der værharde holmer og skjær ligger lavt i havet. Mange av øyene består av prekambriske vulkanske grunnfjellsbergarter. Hordalands nest minste kommune i folketall, Fedje med i overkant av 500 innbyggere, ligger på en liten øy utenfor kysten av Nordhordland. Hordaland er det eneste fylket i landet der alle kommunene har kystlinje.

Kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse
mini|Slåtterøy fyr, Fitjarøyane
mini|Tyssedal kraftstasjon ved den dype, isfrie Sørfjorden
I Hordaland er ni områder med i Riksantikvarens register over kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse:
 Den Indre Farleia - Fiskerbondelandskap, lynghei og farlei, (Austrheim, Lindås og Radøy)
 Byfjellene (Bergen) - Bynært rekreasjonslandskap
 Fitjarøyane - Lyngheilandskap, maktsete og handel i leia, (Fitjar og Bømlo)
 Søre Bømlo – Hespriholmen - Steinalderlandskap med grønsteinproduksjon
 Etne - Rikt jordbrukslandskap med lang historie
 Rosendal - Møtested og baroni i rikt jordbrukslandskap med alpine omgivelser, (Kvinnherad)
 Indre Sørfjorden - Kraft- og industrilandskap, (Odda)
 Ytre Sørfjorden - Fruktdyrkingslandskap, (Ullensvang)
 Eidfjord - Jernvinneanlegg og gravminne. Ferdselsveger mellom øst og vest

Koordinater

Nordligste punkt: N 61.020678 grader (Modalen kommune)

Østligste punkt: E 7.435445 grader (Eidfjord kommune)

Sørligste punkt: N 59.283097 grader (Sveio kommune)

Vestligste pukt: E 4.375109 grader (Fedje kommune)

 Klima 

Hordaland har slik som de andre fylkene på Vestlandet, et mildt klima med mye nedbør. Det er følgende værrekorder i Hordaland.

 Kaldest: -39,6 °C (Finse, 1982)
 Varmest: 34,0 °C (Voss, 1889)
 Største døgnnedbør: 229,6 mm (Indre Matre, 1940)
 Største månedsnebør: 1150 mm (Masfjorden, 1989)
 Minste månedsnebør: 0 mm (Tyssedal, 1986)

Historie
Hordaland er tidlig omtalt i litteratur. Julius Cæsar nevner i De bello gallico fra 52 f.Kr. tyve germanske stammer, deriblant «haruder», trolig «horder», folk fra Hordaland.Vemund Skard: Norsk språkhistorie bind 1 (s. 23), Universitetsforlaget 1973, ISBN 82-00-02287-0 På 500-tallet ramser Jordanes opp samtidens nordiske «riker», deriblant Rogaland og Hordaland.Vemund Skard: Norsk språkhistorie bind 1 (s. 47) Rundt 787 forteller en angelsaksisk krønike at det kom «norðmanna of Hereða lande» - trolig «fra Hordaland». Da kongens ombudsmann kom for å føre dem til sin herre, hogg de ham ned.Vemund Skard: Norsk språkhistorie bind 1 (s. 45)

Før rikssamlingen på 800-tallet var Hordafylke (norrønt Hǫrðafylki) et eget småkongedømme, og etter rikssamlingen tilbrakte de norske kongene mye av sin tid på kongsgårdene i fylket (Alrekstad, Fitjar og Seim) før det ble etablert byer i landet. Bergen ble grunnlagt av kong Olav Kyrre i 1070 like ved kongsgården Alrekstad som han regjerte landet fra. Byen ble etterhvert hovedstaden for hele Norgesveldet frem til år 1314, og ble fra ca. 1350 tilknyttet Hansaforbundet frem til ca. år 1750.

Gulatinget ved Eivindvik i Gulen, som da var en del av Hordafylke, ble etablert som den første store lagtingskretsen i Norge i år 900, og dannet mønster for tilsvarende etableringer av Alltinget på Island, Frostatinget i Trøndelag, Eidsivatinget i Oplandene og Borgartinget i Viken. Gulatinget omfattet først bare Firdafylke, Sygnafylke og Hordafylke. Etter hvert kom Sunnmærafylke, Rygjafylke, Egðafylke, Valdres og Haddigjadalr til. Gulatinget ble flyttet fra Gulen til Bergen i år 1300.

I 1503 ble landet inndelt i fire hovedlen, og Hordaland ble en del av Bergenhus len som omfattet Vestlandet og Nord-Norge, med Bergen som administrasjonsby og eksporthavn.

I 1662 ble lenene avløst av amter og stiftsamter, Hordaland inngikk i Bergen stiftamt (opprettet i 1669), som fra da av omfattet dagens Hordaland, Sogn og Fjordane og Sunnmøre, med Nordlandenes amt som underliggende amt (Nordland og Troms).

I 1681 opprettes Bergenhus amt som et eget underamt i Bergen stiftamt, og Hordaland blir da en del av dette.

I 1682 ble Vardøhus amt (Finnmark) innlemmet i Nordlandenes amt og dermed også underlagt Bergenhus stiftsamt, men allerede i 1685 ble Vardøhus skilt ut igjen.

I 1689 ble Sunnmøre overført til Romsdals amt, men fortsatt underlagt Bergen stiftamt.

I 1763 ble resterende Bergenhus amt delt i Søndre Bergenhus amt og Nordre Bergenhus amt. Søndre Bergenhus amt tilsvarte da det opprinnelige Hordaland, mens Nordre Bergenhus amt tilsvarte de to opprinnelige fylkene Sygnafylke og Firdafylke fra Gulatingsloven.

I 1773 ble de deler av dagens Gulen kommune som ligger sør for Dingeneset overført til Nordre Bergenhus amt, et område som omfattet den tidligere tingplassen for Gulatinget inntil dette etter 400 år ble flyttet til Bergen. Området var til da en del av Nordhordland.

I 1789 ble Troms overført fra Nordlandenes amt til Finmarkens amt.

I 1831 ble Bergen skilt ut fra Søndre Bergenhus amt, og fikk benevnelsen Bergen amt.regjeringen.no: fylkesmannboka

I 1915 ble Årstad kommune innlemmet i Bergen. Gyldenpris ble avstått fra Laksevåg til Bergen i 1921, og Fyllingsdalen ble avstått fra Fana til Bergen i 1955.

I 1919 ble Søndre Bergenhus amt omdøpt til Hordaland fylke, og Nordre Bergenhus amt ble omdøpt til Sogn og Fjordane fylke.

I 1972 ble kommunene Arna, Fana, Laksevåg og Åsane innlemmet i Bergen, og byen ble samtidig en del av Hordaland fylke.

I 2002 ble Ølen kommune i Sunnhordland overført til Rogaland fylke, og i 2006 ble denne innlemmet i Vindafjord kommune.

Hordaland har således gjennom historiens gang gjennomgått en rekke administrative endringer, men det som ble regnet som Hordaland fylke var nå tilnærmet identisk med utgangspunktet, om man bortser fra tapet av Gulen og Ølen.

Navn og symboler

Navnet «Hordaland» kommer av folkenavnet Hǫrðar (germansk folkestamme, se Haruder). Hǫrðar kommer av urgermansk haruðóz som betyr 'kriger, helt'. Hordene kom til Vestlandet, og bosatte seg mest på Bergenshalvøyen. Navn som Hordabø, Hordnes, Hordvik og Hardanger («hordenes fjord») kommer av dette folkenavnet, og Hordaland betyr likeledes «hordenes land». Se også Hardsyssel i Jylland.
Symbolet i Hordalands fylkesvåpen er to krysslagte økser med en krone over i gull på rød bakgrunn, basert på et segl funnet etter Olavsgildet på Onarheim i Tysnes kommune. 
 Fylkesblomsten for Hordaland er kusymre. 
 Fylkessteinen for Hordaland er Koronitt.  
 Fylkesfuglen for Hordaland er Kvitryggspetten.

Les mer om disse her: Fylkesfugl, fylkesblomst og fylkesstein

Demografi
Alder og kjønn
Andelen barn i alderen 0-17 år er 22,2 % i Hordaland og 21,6 % nasjonalt. Av disse er 51,1 % gutter (51,3 % nasjonalt).
Andelen voksne i alderen 18-66 år i Hordaland er 64,1 %, identisk med landsgjennomsnittet. Av disse er 51,8 % menn (51,2 % nasjonalt).
Andelen eldre over 67 år i Hordaland er 13,6 % (14,3 % nasjonalt). Av disse er 44,7 % menn (44,9 % nasjonalt). Totalt er andelen menn 50,6 % i Hordaland og 50,3 % i Norge totalt.Statistisk sentralbyrå: Statistikkbanken. Tabell 07459: Folkemengde etter kjønn og ettårig alder. Hordaland. 1. januar 2016.

Befolkningsutvikling

Bergen var et eget fylke frem til 1972, men det som i dag er Hordaland var Norges mest folkerike fylke frem til slutten av 1890-årene da Oslo fikk flest innbyggere. Akershus passerte Hordaland i 1987. Siden har Hordaland vært landets tredje mest folkerike fylke.

Hordaland har 9,9 % av Norges befolkning og 37,9 % av befolkningen på Vestlandet per 1. januar 2015. Bergen kommune har alene 53,8 % av innbyggerne i fylket, Nordhordland har 8,9 % og Midthordland 18,4 %. Regionen Bergen og omland har dermed hele 81,1 % av innbyggerne, Sunnhordland har 11,6 %, Hardanger 4,5 % og Voss 2,8 %.Statistisk sentralbyrå: Folkemengd 1. januar 2015. Heile landet, fylke og kommunar. Fra 1. januar 2012 til 1. januar 2015 økte folketallet i Hordaland med 4,2 %, mens folketallet i Norge samlet økte med 3,6 % i samme periode.

Tabellen viser befolkningsutviklingen i Hordaland i perioden 1769-2001Statistisk sentralbyrå: Historisk befolkningsstatistikk og prognose for anslått folketall i 2040.Statistisk sentralbyrå: Befolkningsfremskrivning for kommunene 2014-2040. Folkemengde per 1. januar 2040, hovedalternativet (middels nasjonal vekst). Registrert 2014

 Distrikter 1769 1801 1855 1900 1950 2001 2040 Nordhordland Bergen Midthordland Sunnhordland Hardanger Voss Hordaland

Befolkningsgrupper og dialekter i Hordaland (se også: Dialekter i Hordaland):
 Folk fra Bergen kalles bergensere og snakker bergensk.
 Folk fra Nordhordland og Midthordland kalles striler og snakker nordhordlandsmål (strilemål).
 Folk fra Sunnhordland kalles sunnhordlendinger og snakker sunnhordlandsmål.
 Folk fra Hardanger kalles hardinger (uttales haringer) og snakker hardangermål.
 Folk fra Voss kalles vossinger og snakker vossemål.

Flyttinger
Hordaland har den største innenlandske innvandringen fra Rogaland og Rogaland har igjen den største innenlandske innvandringen fra Hordaland. Av dem som flytter fra Sogn og Fjordane er det flest som flytter til Hordaland, og av dem som flytter til Sogn og Fjordane kommer det flest fra Hordaland.

Tabell: Antall innflyttere til Hordaland fra andre fylker i Norge i 2013.Statistisk sentralbyrå: Tabell: 09498: Flyttinger innenfor og mellom fylkene og mellom fylkene og utlandet (F). 2013.

  1 906  	  1 195  1 081  	  675   638  513  Andre fylker 2 875

Tabell: Antall utflyttere fra Hordaland til andre fylker i Norge i 2013:
  1 923  	  1 577  718  572  	  518   464  Andre fylker 2 754

Det var også 7 483 flyttinger til Hordaland fra utlandet og 3 169 flyttinger fra Hordaland til utlandet i 2013.

Innvandring
1. januar 2015 hadde Hordaland 67 423 innbyggere som er innvandrere eller norskfødte av to innvandrerforeldre, det utgjør 13,2 % av folkemengden i fylket. Av disse bor 66,3 % i Bergen kommune. 58 % har bakgrunn fra Europa, Nord-Amerika eller Oseania, 42 % fra Afrika, Asia og Latin-Amerika. Tabellen viser de største gruppenes landbakgrunn (land som er representert med over 1000 personer):Statistisk sentralbyrå: Innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre. Hordaland 2015.
  Polen 10 138	  Litauen 4 232  Tyskland 2 416  Romania 1 888  Somalia 1 833  Thailand 1 778  Sverige 1 726  Irak 1 663  Storbritannia 1 659  Filippinene 1 620  Latvia 1 573  Eritrea 1 312  Danmark 1 288  	  Chile 1 136  	  Russland 1 125    Vietnam 1 006 Andre land 31 030 Sum 67 423

Tettsteder 
Største tettsteder i Hordaland, rangert etter innbyggertall 1. januar 2018 (kommune i parentes):

 Bergen – 255 464 (Bergen)
 Askøy – 23 438 (Askøy)
 Leirvik – 14 161 (Stord)
 Osøyro – 13 822 (Os)
 Straume – 11 284 (Fjell)
 Arna – 9 905 (Bergen)
 Vossevangen – 6 598 (Voss)
 Knarvik – 6 005 (Lindås)
 Odda – 4 954 (Odda)
 Ågotnes – 4 108 (Fjell)
 Fanahammeren - 3 863 (Bergen)
 Sagvåg – 3 435 (Stord)
 Frekhaug – 2 931 (Meland)
 Svortland – 2 856 (Bømlo)
 Espeland – 2 447 (Bergen)
 Sunde/Valen – 2 301 (Kvinnherad)
 Norheimsund – 2 290 (Kvam)
 Husnes – 2 193 (Kvinnherad)
 Øystese – 2 054 (Kvam)

Bergen har status som fylkessenter. Arna, Husnes, Kleppestø, Knarvik, Leirvik, Norheimsund, Odda, Osøyro, Straume og Vossevangen har status som regionsentre i fylket.Hordaland fylkeskommune: Regional plan for attraktive senter i Hordaland 
Bergen, Leirvik (Stord) og Odda har bystatus. For en komplett oversikt over samtlige tettsteder i fylket, se artikkelen Tettsteder i Hordaland.

Kommuner

Hordaland er inndelt i 33 kommuner:

NummerKartNavnAdm.senterFolketallArealMålformDistrikt120125px|center|Bergen kommune BergenNøytralMidthordland121125px|center|Etne kommune EtnesjøenNynorskSunnhordland121625px|center|Sveio kommune SveioNynorskSunnhordland121925px|center|Bømlo kommune SvortlandNynorskSunnhordland122125px|center|Stord kommune LeirvikNynorskSunnhordland122225px|center|Fitjar kommune FitjarNynorskSunnhordland122325px|center|Tysnes kommune VågeNynorskSunnhordland122425px|center|Kvinnherad kommune RosendalNynorskSunnhordland122725px|center|Jondal kommune JondalNynorskHardanger122825px|center|Odda kommune OddaNøytralHardanger123125px|center|Ullensvang kommune KinsarvikNynorskHardanger123225px|center|Eidfjord kommune EidfjordNynorskHardanger123325px|center|Ulvik kommune UlvikNynorskHardanger123425px|center|Granvin kommune GranvinNynorskHardanger123525px|center|Voss kommune VossevangenNynorskVoss123825px|center|Kvam kommune NorheimsundNynorskHardanger124125px|center|Fusa kommune EikelandsosenNynorskMidthordland124225px|center|Samnanger kommune TysseNynorskMidthordland124325px|center|Os kommune OsøyroNynorskMidthordland124425px|center|Austevoll kommune StorebøNynorskMidthordland124525px|center|Sund kommune SkogsvågNynorskMidthordland124625px|center|Fjell kommune StraumeNynorskMidthordland124725px|center|Askøy kommune KleppestøNøytralMidthordland125125px|center|Vaksdal kommune DaleNynorskNordhordland125225px|center|Modalen kommune MoNynorskNordhordland125325px|center|Osterøy kommune LonevågNynorskNordhordland125625px|center|Meland kommune FrekhaugNynorskNordhordland125925px|center|Øygarden kommune RongNynorskMidthordland126025px|center|Radøy kommune MangerNynorskNordhordland126325px|center|Lindås kommune KnarvikNynorskNordhordland126425px|center|Austrheim kommune ÅråsNynorskNordhordland126525px|center|Fedje kommune FedjeNynorskNordhordland126625px|center|Masfjorden kommune MasfjordnesNynorskNordhordland1225px|center|Hordaland BergenNynorskVestlandet

Kommunereform
20. juni 2016 vedtok kommunestyrene i Fjell, Sund og Øygarden å sende søknad om å få slå seg sammen til en kommune.
22. juni 2016 vedtok kommunestyrene i Lindås, Meland og Radøy å sende søknad om å få slå seg sammen til en kommune.
22. juni 2016 vedtok kommunestyrene i Fusa og Os å sende søknad om å få slå seg sammen til en kommune.
22. juni 2016 vedtok kommunestyret i Odda å sende søknad om sammenslåing med Ullensvang. Ullensvangs kommunestyre vedtok det samme 13. juni 2016.
Kommunestyrene i Etne (Hordaland) og Vindafjord (Rogaland) ønsker å slå kommunene sammen til en. Folkeavstemning holdes 26. september 2016.
Bergen, Stord, Kvam, Granvin, Ulvik og Voss er positive til sammenslåinger, men en eller flere av kommunene de vil slå seg sammen med er negative.
De øvrige kommunene i fylket har vedtatt et ønske om å få fortsette som egne kommuner, det gjelder også kommuner i Sogn og Fjordane som hadde intensjonsavtaler om sammenslåing med kommuner i Hordaland (Aurland, Vik, Gulen).
I 2010 søkte grendalagene i Eksingedalen og Eidslandet nord i Vaksdal om å få bli overført til Modalen kommune. 67 % av velgerne i Modalen og 78 % av velgerne i de aktuelle delene av Vaksdal stemte for i en folkeavstemning, men søknaden ble ikke innvilget.

Kart

Administrative inndelinger
Tidligere fogderier:
 Nordhordland fogderi: Askøy, Austevoll, Austrheim, Bergen, Fedje, Fjell, Fusa, Lindås, Masfjorden, Meland, Modalen, Os, Osterøy, Radøy, Samnanger, Sund, Vaksdal, Øygarden.
 Søndhordland fogderi: Bømlo, Etne, Fitjar, Kvinnherad, Stord, Sveio, Tysnes, samt Ølen (nå del av Vindafjord i Rogaland).
 Hardanger og Voss fogderi: Eidfjord, Granvin, Jondal, Kvam, Odda, Ullensvang, Ulvik, Voss.

Regionråd:
 Bergensregionen (nedlagt 2010): Askøy, Austevoll, Bergen, Fjell, Fusa, Os, Osterøy, Samnanger, Sund, Vaksdal, Øygarden.
 Regionrådet Nordhordland: Austrheim, Fedje, Gulen, Lindås, Masfjorden, Meland, Modalen, Osterøy, Radøy.
 Regionrådet Vest: Askøy, Fjell, Sund, Øygarden.
 Samarbeidsrådet for Sunnhordland: Austevoll, Bømlo, Etne, Fitjar, Kvinnherad, Stord, Sveio, Tysnes.
 Hardangerrådet: Eidfjord, Granvin, Jondal, Kvam, Odda, Ullensvang, Ulvik. Utmeldt i 2001: Voss.

Prostier, alle under Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke:
 Åsane prosti: Arna og Åsane bydeler i Bergen kommune, og Osterøy kommune.
 Bergen domprosti: Bergenhus, Laksevåg og Årstad bydeler i Bergen kommune.
 Fana prosti: Fana, Fyllingsdalen og Ytrebygda bydeler i Bergen kommune, og Austevoll og Os kommuner.
 Hardanger og Voss prosti: Eidfjord, Fusa, Granvin, Jondal, Kvam, Odda, Samnanger, Ullensvang, Ulvik, Vaksdal og Voss kommuner. 
 Nordhordland prosti: Austrheim, Fedje, Lindås, Masfjorden, Meland, Modalen og Radøy kommuner, samt Gulen og Solund i Sogn og Fjordane.
 Vesthordland prosti: Askøy, Fjell, Sund og Øygarden kommuner.
 Sunnhordland prosti: Bømlo, Etne, Fitjar, Kvinnherad, Stord, Sveio og Tysnes kommuner.

Tingretter, alle under Gulating lagmannsrett:
 Bergen tingrett: Bergen.
 Nordhordland tingrett: Askøy, Austevoll, Austrheim, Fedje, Fjell, Fusa, Lindås, Masfjorden, Meland, Modalen, Os, Osterøy, Radøy, Samnanger, Sund, Vaksdal, Voss, Øygarden.
 Sunnhordland tingrett: Bømlo, Fitjar, Kvinnherad, Stord, Sveio, Tysnes.
 Hardanger tingrett: Eidfjord, Granvin, Jondal, Kvam, Odda, Ullensvang, Ulvik.
 Haugaland tingrett: Etne.

Politidistrikter:
 Vest politidistrikt: Askøy, Austevoll, Austrheim, Eidfjord, Fedje, Fjell, Fusa, Granvin, Jondal, Kvam, Kvinnherad, Lindås, Masfjorden, Meland, Modalen, Odda, Os, Osterøy, Radøy, Samnanger, Sund, Tysnes, Ullensvang, Ulvik, Vaksdal, Voss, Øygarden + Sogn og Fjordane fylke.
 Sør-Vest politidistrikt: Bømlo, Etne, Fitjar, Stord, Sveio + Rogaland fylke.

Helsedistrikter, alle under Helseregion Vest:
 Helse Bergen: Askøy, Austevoll, Austrheim, Bergen, Granvin, Fedje, Fjell, Fusa, Kvam, Lindås, Masfjorden, Meland, Modalen, Os, Osterøy, Radøy, Samnanger, Sund, Ulvik, Vaksdal, Voss, Øygarden.
 Helse Fonna: Bømlo, Etne, Eidfjord, Fitjar, Jondal, Kvinnherad, Odda, Stord, Sveio, Tysnes, Ullensvang.

Veidistrikter, alle under Veiregion Vest:
 Bergen veidistrikt: Askøy, Austevoll, Austrheim, Bergen, Fedje, Fjell, Lindås, Masfjorden, Meland, Os, Osterøy, Radøy, Sund, Øygarden.
 Hardanger og Voss veidistrikt: Eidfjord, Fusa, Granvin, Jondal, Kvam, Kvinnherad, Modalen, Odda, Samnanger, Tysnes, Ullensvang, Ulvik, Vaksdal, Voss.
 Haugaland og Sunnhordland veidistrikt: Bømlo, Etne, Fitjar, Stord, Sveio.

Økonomiske regioner:Statistisk sentralbyrå: Korrespondansetabell for økonomiske regioner 
 Bergen: Askøy, Austevoll, Austrheim, Bergen, Fedje, Fjell, Fusa, Kvam, Lindås, Masfjorden, Meland, Modalen, Os, Osterøy, Radøy, Samnanger, Sund, Vaksdal, Øygarden
 Voss: Granvin, Ulvik, Voss
 Odda: Eidfjord, Jondal, Odda, Ullensvang
 Sunnhordland: Bømlo, Etne, Fitjar, Kvinnherad, Stord, Sveio, Tysnes

Næringsliv
Hordaland har et allsidig næringslivhordaland.no    med et mangfold av bransjer og virksomheter. Med ca. 29 000 personer sysselsatte i industrien (2006) er Hordaland det nest største industrifylket i landet. Bare nabofylket Rogaland kan vise til litt flere ansatte i denne basisnæringen.

De fleste industrivirksomhetene er små eller mellomstore, ofte med lange tradisjoner på eksportmarkedet. Produktene spenner over et stort spekter: fra strikkevarer til fjernstyrte undervannsbåter, fra sardiner til avanserte motorer, fra røkelaks til de største oljeplattformene i verden. Blant industrivirksomhetene er det ledende selskaper innenfor elektronikk og satellittkommunikasjon.

Hordaland har tilgang på store energiresurser, som er utgangspunkt for mange viktige virksomheter i fylket. Hordaland har en stor kraftkrevende industri som produserer ferrolegeringer, aluminium, kalsiumkarbid, sink og ilmenitt.

Viktige industriområder er Bergen, Stord, Odda, Husnes, Ålvik, Øygarden og Mongstad.

Flere større oljeselskaper har kontorer i Bergen, og mange store olje- og gassfelt er administrert herfra. I Sunnhordland, med Stord som tyngdepunkt, er det en rekke virksomheter som bygger og utruster olje- og gassinstallasjoner både til havs og på land. Hordaland Olje og Gass (HOG) er den øverste interesseorganisasjonen for petroleumsvirksomheten i Hordaland.

Skipsverft i Hordaland bygger båter til fiske- og handelsflåte, olje- og gassrelatert virksomhet og transport- og passasjermarkedet. Hordaland har tyngdepunktet i den nasjonale marine aktiviteten innen forskning og næringsutvikling. Noen av hovedaktørene i internasjonal shipping opererer fra Bergen.

Bergen havn har Europas tredje største tonnasje med over 100 millioner tonn per år, og står for over 50 % av cargotransportene i Norge, og er forøvrig en av Europas største anløpshavner for cruiseskip.

Store mengder frukt med høy kvalitet blir høstet fra ca. 500 000 trær hvert år. Hordaland er det viktigste fruktfylket i Norge, og produserer 1/3 av eplene og pærene, og 70 % av kirsebær/ moreller og plommer. Landbruket i Hordaland er kjennetegnet av mange små bruk, og har de i gjennomsnitt minste landbrukseiendommene i Norge. Det er mye husdyrhold i fylket, spesielt storfe og sau. Hordaland er det 4. største fylket innenfor sauehold.http://www.ssb.no/emner/10/04/10/stjord/

Fiske og oppdrett er viktige næringsveier i Hordaland. Hordaland er det ledende fylket innenfor oppdrettsnæringen. Hordaland har en stor og effektiv havfiskeflåte, der mange av båtene hører hjemme i Austevoll. Hordalandsbåtene leverer det meste av fisken utenfor fylket.

Turisme er en annen viktig næring, særlig i Bergen, Voss og i Hardangerområdet. Hordaland er det nest mest populære reisemålet i landet i sommerhalvåret. Vakre fjellandskaper og et velutviklet nettverk av skiløyper og heiser har gjort Voss til et av de mest kjente vintersportsstedene i Norge.

Sykehus
Haukeland universitetssykehus i Bergen er regionsykehus for Vestlandet og lokalsykehus for Bergensregionen. I Bergen ligger også Sandviken sykehus, Haraldsplass Diakonale Sykehus og Hospitalet Betanien. Det er lokalsykehus i Odda, Stord og Voss kommune. I tillegg er det sykehus i Kvinnherad (Valen sjukehus) og Os (Kysthospitalet i Hagavik).

Grunnskoleutdanning
I Hordaland er det totalt 285 grunnskoler med til sammen 63 683 elever og 6 792 lærere i skoleåret 2018-2019. Det er 260 offentlige og 25 private gunnskoler i fylket, og andelen elever som går på privat skole er 4,6 %. Andelen bokmålselever i grunnskolen er 61,4 %, andelen nynorskelever er 38,4 %. Andelen elever som får skoleskyss til skolen er 26,3 %. Andelen kvinnelige lærere på grunnskolene i fylket er 75,8 %.Utdanningsdirektoratet: Grunnskolens informasjonssystem. Tall for skoler i Hordaland fylke, skoleåret 2018-2019.

 Politikk 

Stortingsrepresentanter
Hordaland valgkrets har 16 stortingsrepresentanter i perioden 2021-2025:
 # Representant Født Bosted Parti Periode Komité Merknader 50 Erna Solberg 1961 Bergen H 9. Utenriks- og forsvarskomitéen Parlamentarisk leder og partileder 51 Marte Mjøs Persen 1975 Bergen Ap 1. Helse- og omsorgskomitéen Statsråd. Lubna Jaffery møter. 52 Helge André Njåstad 1980 Austevoll Frp 3. Kommunal- og forvaltningskomitéen  53 Ove Trellevik 1965 Øygarden H 3. Energi- og miljøkomitéen 54 Odd Harald Hovland 1962 Bømlo Ap 1. Justiskomitéen 55 Kjersti Toppe 1967 Bergen Sp 4. Helse- og omsorgskomitéen Statsråd. Hans Inge Myrvold møter. 56 Audun Lysbakken 1977 Oslo SV 5. Kontroll- og konstitusjonskomitéen Parlamentarisk leder og partileder. 57 Peter Christian Frølich 1987 Bergen H 3. Kontroll- og konstitusjonskomitéen Komitéleder 58 Eigil Knutsen 1988 Bergen Ap 2. Finanskomitéen Komitéleder 59 Silje Hjemdal 1984 Bergen Frp 2. Familie- og kulturkomitéen  60 Liv Kari Eskeland 1965 Stord H 2. Transport- og kommunikasjonskomitéen 61 Dag-Inge Ulstein 1980 Bergen KrF 1. Utenriks- og forsvarskomitéen  62 Sofie Marhaug 1990 Bergen R 1. Energi- og miljøkomitéen  63 Nils T. Bjørke 1959 Voss Sp 2. Kontroll- og konstitusjonskomitéen Stortingets 2. visepresident 64 Linda Monsen Merkesdal 1973 Voss Ap 1. Energi- og miljøkomitéen 65 Sveinung Rotevatn 1987 Bergen V 2. Finanskomitéen 

Se også Stortingsvalget 2021 i Hordaland.

Historisk representasjon på Stortinget fra Hordaland siden 1973:
 Parti 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005 2009 2013 2017 2021 Sosialistisk Venstreparti Arbeiderpartiet Senterpartiet Venstre Kristelig Folkeparti Høyre Fremskrittspartiet Det Liberale Folkepartiet Rødt Hordaland
Det Liberale Folkepartiet brøt ut av Venstre i 1972 og gikk inn igjen i Venstre i 1988. Rødt ble etablert i 2007.

Se også: Liste over stortingsrepresentanter for Hordaland.

Partioppslutning
Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Hordaland etter fylkessammenslåingen med Bergen i 1972:Statistisk sentralbyrå: Publikasjoner.

Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget.

 Valgår Ap SV Sum M KrF V Sp Sum M H Frp Sum M 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005 2009 2013 2017 2021
I 1973 fikk Det Nye Folkepartiet 6,8 % av stemmene i fylket og 1 mandat på Stortinget (Ole Myrvoll).

I 2021 fikk Rødt 4,7 % av stemmene i valgkretsen og 1 mandat på Stortinget (Sofie Marhaug).

 Markante politikere 

 Sittende statsråder 

 Vennskapsfylker 
Hordaland har offisielt følgende internasjonale vennskapsfylker:hordaland.no: samarbeidsregioner   

  Basse-Normandie i Frankrike
  Cardiff i Wales
  Kaunas i Litauen
  Orknøyene i Skottland

Fylket har også uformalisert samarbeid med Edinburgh i Skottland og Thüringen i Tyskland.

Hordaland fylkeskommune samarbeider også med Rogaland, Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal gjennom Vestlandsrådet.vestlandsraadet.no 

Bilder fra Hordaland

Lydopptak av dialekter i Hordaland

 Se også 
 Liste over Hordalands fylkesordførere
 Videregående skoler i Hordaland
 Veier i Hordaland
 Fergeoversikt Hordaland
 Liste over kulturminner i Hordaland
 Bergenhus stiftamt
 Søndre Bergenhus amt
 Distrikter i Norge
 Liste over steder i Hordaland
 Tettsteder i Hordaland
 Vestlandet

 Referanser 

 Litteratur 
 Brekke, Nils Georg (red): Kulturhistorisk vegbok Hordaland, Bergen 1993.

 Eksterne lenker 

 Fylkets offisielle brosjyre om Hordaland (Pdf)
 Hordaland fylkeskommunes statistikktjeneste hordaland.no/statistikk
 Soga om Hordaland
 Fylkesmannen i Hordaland

 Kulturnett Hordaland
 Miljøstatus i Hordaland
 Turistinformasjon - Hordaland Reiseliv
 Fugler i Hordaland
 Interkommunalt arkiv i Hordaland
 Fylkesfugl, fylkesblomst og fylkesstein
 Dialekter i Hordaland
 Vestlandsrådet


Kategori:Tidligere fylker i Norge
Kategori:Valgdistrikter ved Stortingsvalg