Kragerø

mini|Kragerø i 1800, fra Boydell’s picturesque scenery of Norway. Midt i bildet sees tidligere Christi kirke fra 1652.
Kragerø er en kommune i Telemark fylke. Den grenser i sørvest til Risør, i vest til Gjerstad, i nordvest til Drangedal og i nordøst til Bamble. Kragerø by har per 1. januar  i alt  innbyggere, mens kommunen har nesten 11 000.

Kragerø er omtalt som «perlen blant kystbyene» av Edvard Munch.
«Denne byen burde males!» sa Christian Krohg da han var på besøk i Kragerø.

Kragerø har 495 øyer, holmer og skjær og 4 000 fritidsboliger. Det er også 190 ferskvann innenfor kommunens grenser. Kragerø vokste frem som ladested for trelasteksport under Skien, og fikk kjøpstadsprivilegier ved kgl.res. av 16. januar 1666, publisert til borgerne den 12. juli s.å. Byen var i seilskutetiden en av Norges største sjøfartsbyer. Den eldste bebyggelsen lå på begge sider av Bysundet mellom fastlandet og en øy som nå bare heter Øya, men tidligere må ha blitt kalt Kragerø og har gitt navn til byen. Dette navnet er mest sannsynlig en dansk skrivemåte for Kråkerøy, etter fuglearten kråke.

I 1960 ble Kragerø slått sammen med Skåtøy i øst og Sannidal i vest. De andre tettstedene i kommunen er Kil og Helle.

Det høyeste punktet i kommunen er Store Valefjell, 329 moh, på kommunegrensa mot Drangedal i nordvest.

 Natur og geografi 
Denne delen av Telemark tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte.Ivar B. Ramberg et al, Landet blir til - Norges geologi, Norsk geologisk forening 2006 (2007), side 71. Et underlag av 1600–1450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendgneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1250–1000 mill år gammelt, og stedvis 1550–1480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Det er også noe ganger av gabbro og dioritt, sjeldnere eklogitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går i sørvest-nordøst retning.Berggrunnskart over Norge, NGU 2006. (kart )

Opp igjennom årene har det vært omfattende gruvedrift i og rundt områdene i Kragerø. Den mest kjente er Rutilgruva på Lindvikskollen, hvor det ble utvunnet rutil.

 Politikk 

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Kragerø.

 Kommunestyrevalget 2023 

 Turisme og næringsliv 
mini|Kragerø-ferga
Kragerø er Telemarks sørligste kommune, og om sommeren mangedobler innbyggertallet seg på grunn av turisttilstrømningen. Blant de viktigste turistmålene er Jomfruland og Kragerø by, mens Bærøy like nordøst for sentrum har hatt betydelig utbygging og er et mye brukt sted for leirskoler og sommerleirer for organisasjoner.

Av lokalt næringsliv kan nevnes Kragerø Sparebank, og avisen Kragerø Blad Vestmar. Videre er det produksjonsanlegg for Weifa, Den Norske Høyttalerfabrikk, Kjættingfabriken A/S og Vafos Pulp

 Kulturliv 
Kragerø inngår som en del av Gea Norvegica Geopark.

Det finnes en kino i byens sentrum; Kragerø Biograf åpnet dørene for første gang i 1904. Kinosalen brukes både til filmvisninger og til andre kulturarrangementer.

Maleren og tegneren Theodor Kittelsen ble født i Kragerø i 1857 og vokste opp der. I Kittelsenhuset er det en fast utstilling om hans liv og kunstneriske virke, eksemplifisert med skiftende utstillinger av originale Kittelsen-arbeider. Kittelsenhuset er en del av Berg-Kragerø museum, et kulturhistorisk museum med vekt på lokal byhistorie, kystkultur og landstedsliv med utgangspunkt i lystgården Berg fra tidlig 1800-tall. Som et ledd i den såkalte Museumsreformen er Berg-Kragerø Museum fra 2007 innlemmet i Telemark Museum.

 Religion 
Kragerø kirke er en sognekirke som tilhører Den norske kirke. I Kragerø er det også andre menigheter; byen har en metodistkirke, pinsemenigheten «Elim», en frikirkemenighet og en baptistmenighet. Dessuten har både Frelsesarmeen og Normisjon lokale grupper i Kragerø. Det katolske St. Antonius-kapellet ble innviet i 2009.

 Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er Strandpromenaden langs Blindtarmen. Traseen ligger langs havnebassenget.

 Historie 

Kragerø fikk sine kjøpstadsprivilegier ved kgl.res. av 16. januar 1666 av kong Frederik III. Han var selv aldri i Kragerø, men følgende kongebesøk er kjent i det neste århundredet: Christian V i 1685, Frederik V i 1704 og Christian VI i 1733.

 Bybrannen i 1886 
Mandag 14. juni 1886 brøt det ut brann i hotell Germania i Kragerø sentrum. I løpet av seks timer brant 180 bygninger ned til grunnen. Også rådhuset, der det også var fengsel, ble totalødelagt i brannen.

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Kommunefakta Kragerø - Statistisk sentralbyrå 

 Visit Kragerø - visittelemark.no
 Kittelsenhuset - Telemark Museum
 Jomfruland nasjonalpark


Kategori:Byer i Telemark
Kategori:Fergesteder i Telemark
Kategori:Havnebyer i Norge
Kategori:Havnebyer ved Skagerrak
Kategori:Personer fra Kragerø kommune