Lund (Rogaland)

Lund er en kommune i Rogaland med i overkant av  innbyggere. Kommunen ble opprettet i 1837 og ble i 1965 slått sammen med Heskestad kommune. Kommunesenteret er Moi.

Kommunen ligger sør i Rogaland, midtveis mellom Kristiansand og Stavanger, og grenser til Sirdal, Flekkefjord, Sokndal og Eigersund. Lund er kjent som en industrikommune hvor det foregår produksjon av alt fra tresko, bjøller, gyngestoler og vinduer, og andelen industrisysselansatte er blant de høyeste i landet. Den største bedriften i Lund er NorDan. I tillegg er det en aktivt landbruksnæring i kommunen. 

Natur og geografi
Lund kommune strekker seg fra sydspissen av Lundevatnet nær kysten, oppover Dalane til det høyeste punktet Lindtjørnknuten 731 meter over havet i det nordøstre hjørnet av kommunen.

Dalane tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedefoldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte.Ivar B. Ramberg et al, Landet blir til - Norges geologi, Norsk geologisk forening 2006 (2007), side 71. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis. De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. I kommunen er det 1 050 millioner år gammel granitt og granittisk øyegneis som dominerer de øverste strukturene. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går både i sørvest-nordøst retning, og i sør-nord retning.Berggrunnskart over Norge, NGU 2006. (kart ) 

Sørvestre deler av kommunen tilhører den 1 700 km² store Rogaland anortosittprovins, tidligere kjent som «Egersundfeltet». Dette er en magmatittisk formasjon av dypbergarter som også fortsetter utover i Nordsjøen i et tilsvarende stort område. De vanligste bergartene, er de lyse størkningsbergartene anortositt, gabbro-typene noritt og jotunitt, videre de økonomisk interessante apatitt, magnetitt og ilmenitt, samt dypbergarten mangeritt. Apatitt-feltene er rike på fosfor og kjennes på en ekstra frodig vegetasjon.Ivar B. Ramberg, Landet blir til – Norges geologi, Norsk Geologisk Forening, Oslo 2006 (2007), side 107-109.

Mot slutten av dannelsen av det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet for 932 millioner år siden, steg masser fra mantelen opp fra inntil 8 km dybde. De eldre, svekonorvegiske gneis- og granittfeltene omkring anortosittformasjonen ble smeltet ned og omdannet under sterk varmepåvirkning til blant annet osumilitt i en 15-30 kilometer bred sone.

Egersund-Ogna-anortositten omkring Egersund består mest av anortositt, og litt noritt i øst. I de mer østlige hovedkroppene med Helleren-anortositten og Åna-Sira-anortositten er forholdet omvendt – lys noritt dominerer over anortiositt. Den todelte Bjerkreim-Sokndal-intrusjonen i nordøst er den yngste, med lag av dypbergarter fra 1 – 7 km opprinnelig dybde, og forekomster av jotunitt, apatitt, magnetitt og ilmenitt (FeTiO3) både i den nordlige Bjerkreim-delen og den sørlige Sokndal-delen. I sistnevnte utvinner Titania AS ilmenitt til produksjon av titan (Ti). Gruvedriften i Rogaland antrosittprovins har røtter tilbake til 1700-tallet.Ivar B. Ramberg, Landet blir til – Norges geologi, Norsk Geologisk Forening, Oslo 2006 (2007), side 107-109.

Politikk

Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Lund.

 Kommunestyrevalget 2023 

Kommunevåpen
Kommunevåpenet er tre eikenøtter som symboliserer de tre kommunedelene Moi, Hovsherad og Ualand/Heskestad. Kommunevåpenet ble tegnet av Svein Arild Berntsen i 1983.

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Moi stasjon. Dette er en restaurert bygning fra den gamle Flekkefjordbanen som var ferdig i 1904. Moi stasjon er en staselig bygning som nå er stoppested og stasjonsbygning for Sørlandsbanen.

Referanser

 Eksterne lenker 


  Tall om Lund fra Statistisk sentralbyrå