Syria

Syria, offisielt Den arabiske republikken Syria, er en stat i Vest-Asia. Den grenser i nord til Tyrkia, i øst til Irak, i sør til Jordan og i vest til Libanon, Israel og Middelhavet. Det syriske området Golanhøydene har vært okkupert av Israel siden seksdagerskrigen i 1967. Hovedstad og største by er Damaskus. Andre betydelige byer er Aleppo og Homs. Syria er bebodd av forskjellige nasjonaliteter, inkludert arabere, kurdere, armenere, syrere og assyrere.

Landet var mellom 2011 og 2024 rammet av en blodig borgerkrig som førte til at 6,6 millioner er internt fordrevne og 5,6 millioner flyktet fra landet.

8. desember 2024 ble det sittende regimet styrtet da president Bashar al-Assad flyktet fra landet etter at en koalisjon av opprørsgrupper inntok hovedstaden Damaskus.NRK: Tok makta på TV: – Assad-regimet er styrta (publisert 8. desember 2024) Den 29. januar 2025 ble lederen for opprørsgruppene, Ahmed al-Sharaa, utnevnt til president. Det ble 10 desember etablert en overgangsregjering under ledelse av Mohammed al-Bashir som skal styre inntil en ny grunnlov er på plass og det kan avholdes valg.

 Demografi 

Ca. 86 % av befolkningen er muslimer. Flertallet av disse er sunnimuslimer. 16 % av muslimene er alawitter, drusere, ismailere og andre sekter. 10–12 % er kristne. Syrisk kristendom er svært mangeartet. Man finner blant annet syrisk-ortodokse, den ortodokse kirke i Antiokia, assyrisk østkirke, armensk-ortodokse, armensk-protestantiske og andre kristne grupper som tilhører den vestlige Kirken. I tillegg eksisterer det en liten andel jøder i Damaskus.

90,3 % av befolkningen er arabere, blant annet en del palestinske arabere. Andre folkegrupper utgjør 9,7 %. Av disse er kurdere, irakiske turkmenere og armenere de største. Kurdere hører tradisjonelt til i den nordøstlige delen av Syria, men bor også i store antall i hovedstaden Damaskus. Armenerne, som i stor grad emigrerte til Syria etter det armenske folkemordet etter første verdenskrig, har særlig en synlig tilstedeværelse i Aleppo. Andre mindre folkegrupper er assyrere og circussere. Alle de forskjellige folkegruppene er i varierende grad assimilerte, og ikke alle snakker sine opprinnelige språk.

 Historie 

Syria er en ung nasjon, men et gammelt land. Flere svært gamle byer er avdekket ved utgravninger, blant annet Ugarit (6. årtusen f.Kr.) og Mari (4. årtusen f.Kr.). I tur og orden har landet helt fra oldtiden vært bosatt av arameere, assyrere, babylonere, persere, grekere, romere, arabere og fra 1500-tallet av tyrkere.

Da araberne erobret landet i år 635 e.Kr. gikk folket i Syria over til islam. Korsfarerne erobret mye av Syria på 1100-tallet, men de ble drevet ut av den kurdiske generalen Saladin. Syria var under ottomansk/tyrkisk styre fra 1517 til 1920 og under fransk kontroll fra 1920 til 1946. Landet ble medlem av FN og Den arabiske liga i 1945. Syria har deltatt i krigene med Israel og tapte Golanhøyden i 1967. Etter flere militærkupp og motkupp tok Ba'ath-partiet makten i 1963.

Landet har stått i et sterkt motsetningsforhold til Irak og inngikk 1980 en vennskapsavtale med Sovjetunionen. Syria deltok sammen med USA på alliert side i Gulfkrigen mot Irak i 1991, mens de i 2003 holdt sterk avstand til USA. Landet utnyttet denne posisjonen til å sikre seg en sterkere kontroll over Libanon. Da det sunni-muslimske broderskapet reiste seg mot Damaskus i 1982 ble opprøret slått ned, og omtrent  mennesker døde. Hafez al-Assad stod i spissen for det statsbærende Ba'ath-partiet, og han var president fra 1971 til sin død i 2000. Hans sønn, Bashar al-Assad, overtok da og har sittet som president siden 2000.

 Borgerkrigen i 2011– 

Syriske myndigheter opphevet aldri unntakstilstanden som ble innført i 1963, og lyktes i lang tid å unngå større demonstrasjoner. 15. mars 2011 brøt det først ut demonstrasjoner med et dusin mennesker i hovedstaden Damaskus, fulgt av et hundretalls demonstranter og titusener av støttespillere på Facebook neste dag.Rare protest quashed in Syria (16. mars. 2011) 

Etter fredagsbønnen 18. mars brøt det ut demonstrasjoner med flere tusen demonstranter i flere av Syrias største byer, som Damaskus, Daraa, Homs, Baniyas, Qamishli og Deir ez-Zor. Demonstrasjoner har vedvart siden. Etter flere måneder med i all hovedsak fredlige protester, har situasjonen utviklet seg til en væpnet konflikt som kan karakteriseres som en borgerkrig. Mer enn  mennesker skal ha blitt drept per april 2014.«Syria civil war 'kills over 150,000 people' in three years», The Telegraph, 1. april 2014.

Russland hevder at  syriske flyktninger har returnert til hjemlandet sitt i andre halvår 2018. Både Syria og Russland oppmuntrer syrere til å returnere. De mener at krigshandlingene har roet seg ned. Likevel mener flere at det er for tidlig, på grunn av en manglende politisk løsning i landet.

 Assad-regimets fall og overgangsregjering 

Den 8. desember 2024 ble det Assad-regimet styrtet da president Bashar al-Assad flyktet fra landet etter at en koalisjon av opprørsgrupper inntok hovedstaden Damaskus.NRK: Tok makta på TV: – Assad-regimet er styrta (publisert 8. desember 2024)

Den 10. desember 2024 ble en overgangsregjering innsatt og Mohammed al-Bashir ble statsminister. Han vil regjere til 1. mars 2025.

Den 29. januar 2025 ble Ahmed al-Sharaa som ledet opprørsgruppene, utnevnt til president.

 Politikk og administrasjon 

 Forsvars- og utenrikspolitikk 
Syria har lenge hatt et anspent forhold til Tyrkia på grunn av elvene Eufrat og Tigris samt på grunn av den tyrkiske Hatay-provinsen. Den tyrkiske provinsen Hatay blir fortsatt tegnet innenfor Syrias grenser, noe Tyrkia reagerer på. Videre støttet Syria lenge den marxist-leninistiske separatistorganisasjonen PKK, som kjemper for en kurdisk selvstendig stat i Øst-Tyrkia. Etter utleveringen av PKKs leder, Abdullah Öcalan, og fram til borgerkrigen brøt ut i Syria i 2011 ble forholdet mellom Syria og Tyrkia bedre, men det har så på nytt blitt mer anspent igjen. Forholdet til USA har lenge vært anspent, og USA definerer Syria som en del av ondskapens akse og påstår at landet fortsatt støtter terrorisme.
Syria har også hatt et spent forhold til Israel og har vært med i flere kriger mot Israel. Under en av disse krigene mistet landet Golanhøydene til Israel, som annekterte området til tross for internasjonal kritikk. 

Syria er medlem av Den arabiske liga, men Assad-regimet i landet har også fått et anspent forhold til flere arabiske land, spesielt Saudi-Arabia, Egypt og Qatar, etter at borgerkrigen brøt ut. 

Som et resultat av borgerkrigen i Libanon hadde Syria militærstyrker utplassert der fra 1990, med undertegnelsen av Taif-avtalen. Etter drapet på Rafiq al-Hariri, tidligere statsminister i Libanon, i Beirut 14. februar 2005 vokste det fram en kraftig bevegelse for syrisk tilbaketrekning i nabolandet. Dette førte til at den syriske regjeringen vedtok å trekke soldatene ut av landet, og de siste forlot Libanon 26. april. Men forholdet mellom det syriske regimet og den libanesiske regjeringen er fremdeles anspent ettersom Syria av mange blir beskyldt for å stå bak likvideringen av Hariri. 

FNs sikkerhetsråd og den libanesiske regjeringen har godkjent et spesialtribunal for Libanon som skal rettsforfølge de ansvarlige for Hariris død. Som et resultat av sikkerhetsrådets resolusjon 1757 er tribunalet nå i ferd med å bli etablert.

Under Bashar al-Assad hadde Syria gode forbindelser med Iran og Russland, som begge støttet Assad-regimet da borgerkrigen brøt ut.

 Menneskerettigheter 
Syria har fengselsstraff inntil tre år for homofili.

 Næringsliv 

Syria pådro seg en stor utenlandsgjeld på grunn av sitt militære engasjement i Libanon og har etter det trengt finansiell bistand utenfra. Da Sovjetunionen ble oppløst mistet Syria en viktig handelspartner, men til tross for det hadde Syria en stabil økonomisk vekst i 1990-årene. 

Etter en stund ble inflasjonen og budsjettunderskuddene større. Etter hvert ble økonomien basert på jordbruk og handel med jordbruksprodukter i tillegg til økt turisme. I 1995 var antall turister i Syria cirka 2 millioner.

I dag produserer Syria flere industriprodukter, blant annet tekstiler, drikkevarer, tobakk, fosfat og sement. Landet eksporterer også en del olje. Syria har mange svake statstyrte bedrifter og lav produktivitet. Oljeproduksjonen har begynt å ebbe ut, og arbeidsløsheten er forventet å stige i Syria i fremtiden.

 Økonomiske nøkkeltall Verdi % av BNP År, kilde BNP  23,62 mrd US$ 2022, Verdensbanken BNP (vekst) 0,7 %  2022, Verdensbanken Industriproduksjon (inkl olje og energi) 8,2 % 2006, UN Statistics (unstats.un.org) Konsumpriser 2004 4,5 %  2004, UNDP Database Konsumpriser 2006 8,8 %  2006, UN Statistics (unstats.un.org) Arbeidsløshet 13,0 % 2024, Verdensbanken Handelsbalanse −0,95 mrd US$  2005, UNDP Database Betalingsbalanse −1,07 mrd US$   2005, UNDP Database Utviklingshjelp 0,08 mrd US$  2005, UNDP Database BNP per innb 1.051 US$  2022, Verdensbanken

 Oppføring på UNESCOs lister 
Verdensarvsteder

Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder:

 Gamlebyen i Aleppo
 Gamlebyen i Bosra
 Krak des Chevaliers og citadellet Qal'at Salah El-Din
 Gamlebyen i Damaskus
 Palmyra
 Gamle landsbyer i Nord -Syria

Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv

Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage); årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO:

 2009 – Norouz: den tradisjonelle nyttårsmarkeringen
 2016 – Falkoneri
 2019 – Damascsenerose, oljer og tradisjonell medisin fra landsbyen Al-Mrah
 2021 – Al-Qudoud al-Halabiya tradisjonell musikk fra Aleppo

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Intervju med Bashir al-Assad, Syrias president


Kategori:Stater og territorier etablert i 1946
Kategori:1946 i Asia
Kategori:Levanten