Ustemd glottal frikativ

Ustemd glottal frikativ er ein språklyd som har fonologiske eigenskapar som ein frikativ eller approksimant, men som ofte manglar dei typiske fonetiske karakteristikkane til ein konsonant. Symbolet som representerer denne lyden i det internasjonale fonetiske alfabetet er  h . Men  er også blitt skildra som ein ustemd fonasjon fordi lyden i mange språk manglar plasseringa og artikulasjonsmåten til ein prototypisk konsonant.

Døme
SpråkOrdIPATydingMerknadAdygiskShapsug/khyg''no'Svarer til  på andre dialektar.Afardaháb[dʌhʌb]'gull'Albansk'gratiene'Aleutiskhanix̂'innsjø'ArabiskModerne standard/haa'il'enorm'AssyriskAustlegܗܝܡܢܘܬܐ hèmanūta'tru'Vestlegܗܪܟܗ harcë'her'ArmenskAustleg/hayeren[hɑjɛɾɛn]ⓘ'armensk'AsturianskSør-sentrale dialektarḥuerza'styrke'F- blir til [h] før -ue/-ui i sør-sentrale dialektar. Kan også bli realisert som [ħ, ʕ, ɦ, x, χ]Austlege dialektarḥacer[haˈθeɾ]'å gjera'F- blir til [h] i austlege dialektar. Kan også bli realisert som  [ħ, ʕ, ɦ, x, χ]Alle dialektarguaḥe[ˈgwahɪ]
[hisˈpjaɾ]'barn'
'å naska'Nokre ord har ḥ i alle dialektar.Avarisk'eid'Aserbajdsjanskhin'hønsehus'BaskiskNordaustlege dialektar'tre'Kan vera stemd [ɦ] i staden.Bengali/haoua'vind'Berbiske språk'sko'Blackfoot /  
 /  'verkeleg!' 
'fullført'Allofon av /x/ når han opptrer i byrjinga av eit ord.Kantabriskmuḥer[muˈheɾ]'kvinme'F- blir [h]. I dei fleste dialektar gjeld dette også -LJ- and -C'L-. Kan også blir realisert som .Katalansk'ha!'Finst i lånord og interjeksjonar.Tsjetsjensk / 'dette'KinesiskKantonesisk / [hɔːi̯˧˥]ⓘ'sjø'Taiwansk mandarin / Ein velar frikativ [x] i standard mandarin.Dansk'hus'Ofte stemd [ɦ] når han er mellom vokalar.Engelskhigh'høg'Esperanto'heim'Aust-lombardiskVal Camonica'Brescia'Svarer til /s/ i andre variantar.Estisk'tann'Færøysk'ho'Finsk'tann'FranskBelgisj'korg'Opptrer i Liège-regionen. GalisiskVestlege, sentrale og nokre austlege dialektargato[ˈhätʊ]'katt'Realisering av [g] i nokre dialektar. Kan også realiserast som . Sjå gheada.Georgisk/hava'klima'Tysk'hat'GreskKypriotisk/mahazi'butikk'Allofon av  før .Hawaiisk'hylle'Hebraisk/har'fjell'HindiStandard/ham'me'Sjå fonologien i hindi.Hmong / 'å æra'Ungarsk'rett'Irskshroich'nådd'Opptrer som ei lenisert form av 'f', 's' og 't', i tillegg til som grammatisk pre-aspirasjon av vokalar, og av og til ord-initialt som 'h' i lånord.ItalienskToskansk'kapteinane'Allofon av  mellom vokalar.Japansk / 'berr hud'Javanesiskꦩꦲ/Mahaeksperten, den storeKabardinsk/ tkhyl"khė'bøker'Kasakhiskшаһар / şahar'by'Khmer /  / 'krydra''gammal'Koreansk / 'liv' (på kroppen)Lakota'stemme'Laotisk/haa'fem'Leonesisk'gut'Lezgiansk/hek'lim'Luxemburgsk'her'Malayisk'dag'Mutsun'hund'Navaho'herre'Norsk'hatt'Sjå norsk fonologiPasjto/ho'ja'Persisk/haft'sju'Pirahã'han'PortugisiskMange brasilianske dialektar'slegge'Allofon av .  er marginal språklydar for mange talarar. Dei fleste dialektar'Honda'Minas Gerais (fjelldialekt)'kunst'Colloquial Brazilian (nokre dialektar)Pará Federal University – The pronunciation of /s/ and its variations across Bragança municipality's Portuguese Rio de Janeiro Federal University – The variation of post-vocallic /S/ in the speech of Petrópolis, Itaperuna and Paraty 'yr'Svarer til anten  eller  (avhengig av dialekt) i stavingskodaen. Kan også forsvinnaQuechuaStandardhatun'stor'Eldre talarar held på uttalen , men yngre har endra han til .Rumensk'beisel'Skotsk-gælisk'toppsegl'Lenisert form av /t/, /s/SerbokroatiskKroatisk'humle' (plante)Allofon av  når han opptrer initialt i eit konsonantkluster. SpanskAndalusisk, kanarisk, og extremaduransk spansk'fiken'Svarer til /h/ i gammalspansk, som utvikla seg frå latin /f/ men forsvann i andre dialektar.Mange dialektar'biskop'Allofon av  ved slutten av ei staving.Nokre dialektar'ponny'Svarer til  i andre dialektar.Svensk'hatt'Sylhetti/hamukh'snigel'Tagalog'stille'Tamil'Hari'Tatarisk'luft'Telugu'kvinnedel'/ 'harem'Thai/haa'fem'Tyrkisk'teppe'Ubykhдуаха[dwaha]'bøn'Ukrainsk'klør'Av og til når [ɦ] er ustemd. UrduStandard/ham'me'Sjå fonologien i hindi.Vietnamesisk'forstå'Walisisk'sol'Vestfrisisk'hjørne'Yi / 'hundre'

Kjelder

Bibliografi











Denne artikkelen bygger på «Voiceless glottal fricative» frå ,  den 31. august 2025.  

Kategori:Språklydar