Dominic Ó Mongain

Dominic Ó Mongáin, eller Dominic Mungan, var ein irsk harpespelar og poet, fødd rundt 1715 i Tyrone. Diktet og airen «An raibh tú ag an gCarraig?», som Edward Walsh omsette til «Have you been at Carrick?», er blitt tilskrive han.

Han var far til Charles Warburton, ein anglikansk biskop som var både biskop av Limerick og biskop av Cloyne.

 Liv 
Relativt lite er kjent om livet hans. Harpespelaren Arthur O'Neill nemnde han i memoarane sine, og sa at Ó Mongáin (Mungan) budde i Strabane. Harpespelaren hadde lært han fleire melodiar, men han kunne ikkje hugsa nokon av dei:'MEMOIRS OF ARTHUR O'NEILL' in Fox, C. M., Annals of the Irish Harpers, p. 163In my travels I became acquainted with a Dominic Mungan, I may say I had known him since I was twelve years old. He was born blind in the County of Tyrone, and a real good harper. He was a Roman Catholic. [...] He was a great economist, but would spend money as genteelly as any man occasionally. He had three sons, Mark, John, and Terence, whom he educated in the first style.'MEMOIRS OF ARTHUR O'NEILL' in Fox, C. M., Annals of the Irish Harpers, p. 163Ein blind harpespelar som heitte Dominic Mungan, nesten sikkert den same mannen, blei dokumentert av Edward Bunting som å vera fødd rundt 1715 i Tyrone, og det blei sagt at han var ein merkverdig utøvar som var særleg dyktig i stille delar, og kjende til musikken til Handel og Corelli i tillegg til det tradisjonelle irske harperepertoaret. Bunting, som fekk informasjonen om Mungan frå minna til Henry Joy, onkelen til Henry Joy McCracken, skreiv  òg ned at Mungan oppdrog tre søner, ein av dei den framtidige biskopen Charles Mongan Warburton. O'Neill hadde nemnt at sonen til Mungan, Terence, «no var biskop av Limerick.»Bunting, E. The Ancient Music of Ireland, 2000, p. 78'MEMOIRS OF ARTHUR O'NEILL' in Fox, C. M., Annals of the Irish Harpers, p. 163

Ó Mongáin dukka opp i Belfast i 1762, i den fyrste omtalen av harpespel der, i eit avisnotat som sa at «Dominick the Harper» takka dei som hadde «been so kind as to favour him with their company», og melde om ei ny framføring på «Tim's Coffee House» neste måndag.Johnston, R. Buntings Messiah, Ulster Historical Foundation, 2003, p. 39

Ó Doibhlin hadde også ei anna nedteikning om ein «Domini Mungan frå Tyrone»:[...] listed by Echlin O'Kean [...] as one of four second rate players on the harp alive in 1797/1798. His surname possibly indicates that he was a native of Termonmongan in the Castlederg area of Tyrone. Poetry writing and harp playing seem on occasions to have gone hand in hand in Gaelic Ireland, but O'Mongáin did not appear at the Harp Festival of 1792 in Belfast, and I have found no further references to him.Det verker som om Ó Mongáin døydde på 1770-talet, lenge før den kjende harpefestivalen i Belfast.Johnston, R. Buntings Messiah, Ulster Historical Foundation, 2003, p. 39 Bunting hadde ikkje høyrt han spele personleg, og han bygde omtalen sin på minnet til Joy.Bunting, E. The Ancient Music of Ireland, 2000, p. 78

 Poesi og musikk 
Diktet «An raibh tú ag an gCarraig?», omsett av Edward Walsh til «Have you been at Carrick?», er tilskrive Ó Mongáin i John O'Daly sitt verk Poets and Poetry of Munster (1849), der det blei trykt i lag med omsetjinga til Walsh. Ó Mongáin skal ha skrive diktet til ære for Eliza Blacker (seinare Lady Dunkin) frå Carrick i Seagoe sokn i County Armagh.Phoenix, E., O'Cleaireachain, P. and McAuley, E. Feis na nGleann: A century of Gaelic culture in the Antrim Glens, Ulster Historical Foundation, 2005, p. 28

Airen som er trykt i Bunting sitt verk Ancient Music of Ireland som «Sin Sios agus suas liom», ‘Down beside me’ og som blir sagt å vera «the original of Shepherds, I have lost my Love», skal ifølgje Bunting ha vore teken frå ein transkribert opptreden av Ó Mongáin.

 Sjå også 

 Belfast Harp Festival

 Kjelder 

 Diarmaid Ó Doibhlin (2000) Tyrone's Gaelic Literary Legacy in Tyrone: History and Society, s. 424–25.

Denne artikkelen bygger på «Dominic Ó Mongain» frå ,  den 4. august 2025.  

Kategori:Folk frå Strabane
Kategori:Irske harpistar
Kategori:Folk frå 1700-talet