Dagaare

Dagaare er språket til dagaabafolket i Ghana, Burkina Faso og Elfenbeinskysten. Språket har vorte skildra som eit dialektkontinuum som også inkluderer språka wali og birifor. Alt i alt er det rundt 1,3 millionar dagaaretalarar. Talarane i  dei nordlege, sentrale, vestkege og sørlege områda  refererer til språket med ulike namn. I Burkina Faso kallar dei språket dagara og i Elfenbeinskysten seier dei birifor. Det mest utbreidde namnet er likevel «dagaare».

Ethnologue delar dagaare opp i tre språk:

 Sørleg eller sentral dagaare som hovudsakleg blir snakka i Ghana
 Nordleg dagara som hovudsakleg blir snakka i Burkina Faso
 Dagaari Dioula, som hovudsakleg blir snakka i Burkina Faso, og har fått stor innverknad frå det genetisk ikkje-relaterte dioula-språket

Utbreiing
{

  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
          "fill": "#8700FF",
    "fill-opacity": 0.5,
    "stroke": "#8700FF",
    "stroke-width": 1,
    "stroke-opacity": 1
     },
      "geometry": {
        "type": "Polygon",
        "coordinates":[[[-1.374204,10.3793482,0],[-1.4200909,10.4261544,0],[-1.354173,10.4477635,0],[-1.4008648,10.4761232,0],[-1.4461835,10.4612684,0],[-1.4736493,10.4828751,0],[-1.4475567,10.5233835,0],[-1.4887555,10.5341849,0],[-1.5189679,10.5665867,0],[-1.5175946,10.5935856,0],[-1.5629132,10.5962853,0],[-1.5780194,10.7298934,0],[-1.5368207,10.7474336,0],[-1.5203412,10.7825108,0],[-1.4832623,10.7852089,0],[-1.4956219,10.8175839,0],[-1.4516766,10.8378165,0],[-1.4571698,10.9065972,0],[-1.4310773,11.0211963,0],[-1.6247113,11.0225442,0],[-1.6150982,10.9821028,0],[-1.6865094,10.9901915,0],[-1.6837628,10.9497456,0],[-1.7661603,10.9605317,0],[-1.7689068,11.0090644,0],[-2.2385724,11.0009761,0],[-2.6203473,11.0090644,0],[-2.6969339,11.0087999,0],[-2.683201,11.0384548,0],[-2.626896,11.0559768,0],[-2.6255227,11.0937128,0],[-2.6886941,11.1799484,0],[-2.7340127,11.1826428,0],[-2.7614785,11.1341389,0],[-2.8122903,11.2378735,0],[-2.8837014,11.2540365,0],[-2.8425027,11.3025203,0],[-2.9413797,11.3294522,0],[-3.0210305,11.3456101,0],[-3.1006814,11.3321452,0],[-3.1913186,11.3536887,0],[-3.2517434,11.2675051,0],[-3.2792093,11.1786011,0],[-3.3616067,11.1866844,0],[-3.3835794,11.1300966,0],[-3.4330178,11.1624338,0],[-3.5703469,11.0734977,0],[-3.6005594,11.0411506,0],[-3.537388,10.9980155,0],[-3.6115457,10.9845345,0],[-3.6829568,10.9252108,0],[-3.6390115,10.8901503,0],[-3.7296487,10.8820589,0],[-3.7186624,10.8308078,0],[-3.6774636,10.7714535,0],[-3.7159158,10.7174849,0],[-3.7049295,10.6662059,0],[-3.7021829,10.5393205,0],[-3.6802102,10.4826102,0],[-3.7049295,10.3853682,0],[-3.7790872,10.3286298,0],[-3.7378885,10.288096,0],[-3.7351419,10.1989035,0],[-3.8120462,10.1232054,0],[-3.8202859,10.0339669,0],[-3.8834573,10.1015741,0],[-3.9328958,10.0474894,0],[-3.9740945,10.0042152,0],[-3.9164163,9.9663455,0],[-3.8862039,9.9338823,0],[-3.8092996,9.8932987,0],[-3.773594,9.920355,0],[-3.7049295,9.9447037,0],[-3.6472512,9.9149439,0],[-3.6280252,9.9528196,0],[-3.5840799,9.9284714,0],[-3.4549905,9.9338823,0],[-3.3423806,9.8932987,0],[-3.3066751,9.9149439,0],[-3.2709695,9.850004,0],[-3.202305,9.925766,0],[-3.1611062,9.8554162,0],[-3.1006814,9.8175293,0],[-3.0594827,9.7336215,0],[-2.9990579,9.7390356,0],[-2.919407,9.5522007,0],[-2.8150369,9.4519715,0],[-2.7546121,9.4194584,0],[-2.6915334,9.505196,0],[-2.7636311,9.5620776,0],[-2.7629445,9.6196267,0],[-2.7553914,9.6541514,0],[-2.6187489,9.6717509,0],[-2.5789235,9.7137152,0],[-2.5452779,9.7258974,0],[-2.5404713,9.7522906,0],[-2.3975564,9.7742247,0],[-2.3214314,9.8098071,0],[-2.2190286,9.7931712,0],[-2.1854756,9.8118369,0],[-2.0570729,9.8043942,0],[-1.9086648,9.8418857,0],[-1.8454934,9.8175293,0],[-1.7528889,9.8301047,0],[-1.7460225,9.8571661,0],[-1.6916848,9.9095327,0],[-1.7151234,9.9586268,0],[-1.7237065,9.9907495,0],[-1.7246438,10.0285577,0],[-1.6686032,10.0428152,0],[-1.6402791,10.0372372,0],[-1.6112683,10.0678309,0],[-1.6083501,10.1286716,0],[-1.6584752,10.1584118,0],[-1.6449929,10.2178252,0],[-1.6296361,10.2773447,0],[-1.5506718,10.3435494,0],[-1.4991734,10.4164935,0],[-1.4552281,10.4185195,0],[-1.4057896,10.3847514,0],[-1.374204,10.3793482,0]]] } 
    } ]
}

 Ortografi 
+Dagara alfabetet (Burkina Faso) Store bokstaverABƁCDEƐFGGbHʼHIJKKpLʼLMNNyŊŊmOƆPRSTUƲVWʼWYƳZSmå bokstaverabɓcdeɛfggvhʼhiɩjkkplʼlmnnyŋŋmoɔprstuʋvwʼwyƴz

Dagaare er eit tonespråk, og tonar blir markert med diakritiske teikn:

 Grav aksent for låge tone: < à è ɛ̀ ì ɩ̀ ò ɔ̀ ù ʋ̀ > ; 
 Akutt aksent for høg tone: < á é ɛ́ í ɩ́ ó ɔ́ ú ʋ́ > ;
 og ingen aksent for mellomtone.

Nasalisering vert markert med bruk av tilde.

+Dagaare alfabetet (Ghana)  Store bokstaverABDEƐFGHIJKLMNOƆPRSTUVWYZSmå bokstaverabdeɛf ghijklmnoɔprstuvwyz

Dagaareortografien som er i bruk i Ghana markerer ikkje tone, og dei bruker <ng> for ŋ.

 Fonologi 
Konsonantar og vokalar i dagaare:

 Vokalar 
FremreSentraleBakreTrongHalvtrongMidtreHalvopenOpen

 Konsonantar 
LabialAlveolarPalatalVelarLabio-velarGlottalPlosive/AffrikatUstemdStemdFrikativUstemdStemdglottalisertNasalFriglottaliserteLateralFriglottalisertApproksimant

 kan opptre som allofoner av  .

Dagaare i Ghana har 25 konsonantar og to halvvokalar.

 Grammatikk 

 Tone 
Dagaare er eit tonespråk med eit tonivåtonesystem med ein fallande høgtone. Dagaare-tonesystemet har to grunnfunksjonar, ein leksikalsk og ein grammatisk funksjon. Den leksikalske funksjonen gjev opphav til leksikalske skilnader og skil mellom ulike ord. Den grammatiske funksjonen er ansvarlig for tilfelle der ulike tonemarkeringar på eit segment resulterer i ulike grammatiske former.

 Leksikalsk funksjon 

 Grammatisk funksjon 

 Nomenklassar 
+NomenklasseEintalsformStammeFleirtalsformKlasse I[-Vokal][-bɔ'] (+ menneskeleg kl.) pɔ'ɤɔ' ('kvinne') pɔ'g-pɔ'ɤíbɔ' ('kvinna') Klasse II[-Vokal][-rí]IIa[-é][-rí]bìé ("barn") bì-bíírí ("barna") IIb[-ó][-rí]dùó ("gris") dò-dòrí ("grisar") Ic[-í][-rí]síɤí ('hytte') síg-síɤrí ('hytter') Klasse III[-í][Vokal]IIIa[-í][-é]gyìlí ("xylofon") gyìl-gyìlé ("xylofonar") IIIb[-í][-ɔ']pɔ'lí ("sti") pɔ'-pɔ'lɔ' ("stiar") IIIc[-í][-á]váálí ("søppel") váál-váálá ("søppel pl.") Klasse IV[rʊʊ][-rì]pírʊʊ (" sau") pí-píírì (" sauer") Klasse V[- ⁇ ][-rí]túú ("skog") tùù-túúrí ("skogar") Klasse VI[-rì][Vokal]VIa[-rì][-è]bírì ("frø") bí-biè ("sæd") VIb[-rí][-ó]tóórí ("øyre") tóó-tòbó ("øyro") VIc[-rí][-á]yàgrí ("kinn") yàg-yàɤá ('kinn (pl)') Klasse VIINasal+VokalNasal+VokalVIIa[-ní][-mà]gání ("bok") gán-gámà ("bøker") VIIb[-mʊ][-má]táamʊ ('boge') tàn-támá ("bogar") VIIc[-ŋé][-ní]bìŋé ("penn") bìŋ-bìnní ("pennar") VIId[-ŋó][-ní]bòŋó ("esse") bòŋ-bònní ("fiske") VIIe[-  ⁇  ][-nɛɛ] -tal pluraledɑ̃ɑ̃' ('pito') dɑ̃ɑ̃'-dɑ̃ɑ̃nε ('pito') Klasse VIII (Smak) [-í]gbíŋgbíláá ("tørkingsstinn") gbígbíl-gbíŋgbíllí ("tørkingar") Klasse IX[-ù] (ikke fleirtal)  (frukt av n.) Dúóù ("klatring") dó-Klasse X (ikke einingsperson) [-úŋ]bùùl-búúlúŋ ('graut') 

 Pronomen 
Framstillinga her byggjer på Bodomo 1997.
 Personlege pronomen 
I dagaare viser personlege pronomen ikkje kjønnsforskjell. For subjektpronomen er det ein skilnad mellom sterke og svake personlege pronomen. Dessutan er det ein skilnad mellom menneskelege og ikkje-mennesklege former for tredje person fleirtal. 
+Subject (Nom)Object (Acc)Svak formSterk form(human)1. SGnmaama2. SGfofoofo3. SGoonɔo1. PLteteneete2. PLyɛyɛneeyɛ3. PLbabanaba(non-human)3. PLaanaa

 Refleksive pronomen 
Refleksivitet blir uttrykt med orda mengɛ eller mengɛ tɔr i einingsmål og menne eller menne tɔr i fleirtal etter dei ulike personlege pronomena. 
+Svakt refleksivt pronomenSterkt reflektive pronomenn mengɛ (tɔr) ('eg') maa mengɛ ('meg, meg sjølv') fo mengɛ (tɔr) ("du sjølv") foo mengɛ ('du, deg sjølv') o mengɛ (tɔr) ('han-/henne') onɔ mengɛ ("han, han/eien") te menne (tɔr) ("selv") tenee menne ("vi, oss sjølve") yɛ menne (tɔr) ('du sjølve') yɛnee menne ("de, dykk sjølve") ba menne (tɔr) ("dei sjølve") bana menne ("dei, dei sjølve") a menne (tɔr) ("selv", ikkje menneske) ana menne ("dei, dei", ikkje menneskelege) 

 Resiproke pronomen 
Gegynnsame etternavn i Dagaare består av formene tɔ, tɔ soba, taa og taaba. Den vanligaste forma er taa.


 Relative pronomen 
Det er ingen skilnad mellom menneskelege og ikkje-menneskelege relative pronomen i Dagaare. For begge er relativpronomenet nang.


 Spørjepronomer 
Spørjepronomen er danna av ei rot  [o-] ("kva") som tar eit sufiks. Dagaare har òg spørjepronomeena [yeŋ-] ('kvar'), [ʔaŋ-] ('kven') og [wʊla-] ('kor mange').
DagaareNorskbong, boluukva er detbookva av dei, kva av deiBabbo, babbokven av dei (menneska) Bobo, Bobokva av dei (ikke-menneska) angsom (menneske, einingsperson) Ang minekven (menneske, fleirtal) 

 Possessive pronomen 
Eigarskap blir uttrykt med orda toɔr og den i eintal og deme i fleirtal, orda tyder "eige", og dei blir kombinert med eit personleg pronomen. 
+Dagaarenorskn toɔr, den, dememin, min eigafo toɔr, den, demedin, din eigao toɔr, den, demehans/hennes, hans/hens egente toɔr, den, demevår, vår eigenyɛ toɔr, den, demedin, din eigaba toɔr, den, demedei, dei (menneska) sinea toɔr, den, demedei eiga, dei eiga (ikke-menneskelege) 

 Demonstrative pronoumen 
På same måte som personlege pronomen, er det ein skilnad mellom menneskelege og ikkje-menneskelege former for tredje person fleirtal. 
+Dagaareennorskgelsknyɛdette (ein) onɔngdet (ein) banangdei (dei) (menneskalege) anangdei (dei) som ikkje er menneskelegelɛslik at (ein) nyɛɛslik som dette (ein) 

 Indefinitte pronomen 
Det ser ikkje ut til at dagaare har indefinitte pronomen, det kombinerer heller eit substantiv som "person" eller "kropp" med elementet kang for å uttrykke ubestemte konsept som "noko" eller "nokon".


 Syntaks 

 Ordstilling 
Den typiske ordstillinga for dagaare er SVO (subjekt-verb-objekt). Dette kan sjåast i dei neste døma som viser ei intransitiv setning, ei transitiv setnining som inkluderer eit adverb og ein ditransitiv setning.


 Verbefraser 
VP i Dagaare består av ein preverbal partikkel som uttrykker tempuns, sjølve predikatet og ein postverbal partikkel.

 Preverbale partiklar 
Daagare markerer preteritum og futurum ved bruk av preverbale partiklar. Presens er umarkert  Desse preverbale partiklane fungerer som hjelpeverb i indoeuropeiske språk og leksialiserer tempus og aspekt.

Habitiv blir i dagaare uttrykt som ein preverbal partikkel, mang. Denne preverbala partikkelen kan berre stå etter subjektet.

 Viktige partiklar 
Tempus-, aspekt- og moduspartiklarDagaarei dag (også: ein gong tidlegare) daein dag unnazaato eller fleire dagar unnadaarVanlegvismangikkje ennonangfaktisksorongnok ein gong, som vanleg.yaaplutseleg, berredeɛikkje-framtidaleg negativbafuturumsaffiksnanegativ futurumkongimperativ konkunktiv negativtanok ein gonglà
Desse preverbale partiklane er vanskelege å klassifisere som temporale, aspektuelle, modale og polaritetspartiklar, sidan sambandet mellom polaritet og tempus i Mabia-språka er svært nært. Dette tyder at ein preverbal partikkel kan uttrykke ei positiv eller negativ handling i fortid  (da)  eller ei positiv eller negativen handling i framtida  (na) . na-partikelen uttrykker for eksempel  ikkje berre tempus, men òg positiv polaritet. kong er ikkje berre ein negasjon av ein handling, men viser òg tempus for handlinga.

 Hovudverb 
Hovudverbet i dagaare består av ein verbstamme og eit sufiks. Dette suffikset uttrykker perfektiv eller imperfektiv aspekt. I dette systemet vurderer talaren  ei handling som enten fullført eller ufullført, uavhengig av om handlinga skjer i notid eller fortid. Det er det verbale sufikset -ng i dagaare, som har til oppgave å stadfeste eller understreke den verbale handlinga. Dette affikset står i komplementær distribusjon til den postverbale partikkelen la.

Dei fleste verbstammane i Dagaare er består av ei staving og dei blir kombinert med bøyingsaffiks, framforelt aspiktuelle affiks. Det er tre ulike  affiksformer, ei imperfektivt eller progressivt affiks (-ro) og to perfektive affiks ( (-Ø , -e) . Imperative former er homofone med perfective transitive former. I tillegg kan verb bli klassifisert i opposisjonspar avhengig av kausativitet, transitivitet, reversivitet og andre avledningsprosesser.

 Postverbale partiklar 
Den postverbale partikkelen la markerer faktivitet, polaritet, stadfesting eller til og med emfase. Han står vanlegvis i postverbal posisjon, men under særleg pragmatiske vilkår kan det òg skje preverbalt. la-partikelen står  i komplementær distribusjon med negative polaritetpartiklar.

 Spørsmål 
Det er to typar spørsmål i Dagaare. Vanlegvis blir spørsmål danna av eit spørjeord i setningsinitial posisjonen, men i nokre tilfelle står spørjeordet i setningsfinal posisjon eller  in situ.

 Kjelder 

Denne artikkelen bygger på «Dagaare language» frå ,  den 31. mars 2025.  

 Bibliografi 

 Bodomo, Adams 1997: The Structure of Dagaare, CSLI, Stanford University.

 Bakgrunnsstoff 

 Alphabet and pronunciation at Omniglot
 Bodomo, Adams, "The Dagaare language and its speakers: Introduction"
 PanAfriL10n page on Dagaare
 Bibliography of Dagaare Studies
 Journal of Dagaare Studies
 Database of audio recordings in Dagara - basic Catholic prayers

 Web version of Ethnologue
 The VP-periphery in Mabia languages

Kategori:Språk i Burkina Faso

Kategori:Språk i Ghana