Wall of Feminism

Wall of Feminism er eit prosjekt i regi av . Veggen er i  i Trondheim. Veggen består pr. 2024 av 74 portrett av historiske kvinner med tilknyting til Trondheim. Frå nettstaden til prosjektet:

«Trondheimshistorien er full av barske kvinner som bryter ut av trange rom og staker ny kurs. Men i byens skulpturpark, i floraen av gate- og veinavn finner vi få spor etter dem. Wall of feminism er [...] fargerike portretter av historiske kvinner med tilknytning til Trondheim, for å synliggjøre kvinners bidrag i krig- og fredstid: I samfunnsliv, kunst og kultur.»

Wall of Feminism vart avduka i Trondheim 8. mai 2021 i Krambugata/Olavshallen. Han inneheldt då 30 portrett. Initiativtakarar, utviklarar og forfattarar er  og Halldis Nergård. Nye kvinner vart innlemma i galleriet i 2022, 2023 og 2024.

Portretta på veggen er digitale teikningar i storleiken 30 x 30 cm, utførte av Trond Rømo, medan Roger Aasegg er designar for sjølve portrettveggen.

I tillegg til den fysiske Wall of Feminism er kvinnene grundigare presenterte på nettsida til prosjektet.

Rusten og Nergård tok også initiativ til kvinnehistoriske vandringar i Trondheim, som vert gjennomførte i regi av Feministhuset. Rutene går til sentrale stader i livet til dei enkelte av de portretterte kvinnene.

 Oversyn over dei portretterte kvinnene 
Alle portretta er teikna av Trond Rømo, om ikkje anna er opplyst

+Namn Bilete LeveårKort tekst frå feministhuset.no På Wall of Feminism frå …Utdrag frå omtale på feministhuset.no  100px|bottom 1899–1971«Drev melkeutsalg i 45 år»2024  «Hun bodde og drev et melk- og brødutsalg i 1. etasje i Korsgata 12. Utsalget åpnet hun 24 år gammel i 1923 og drev det i 45 år fram til 1968.» 100px|bottom1953–«Stiller spørsmålstegn ved kjønnskategoriene»2024 «Bolsø er nå mest kjent som NTNU-professoren og kjønnsforskeren som stiller spørsmål ved kategorien hetero og homo. Queer-teori er hennes spesialfelt. Hun har vært med å sette dagsorden for hvordan vi kan forstå kjønn og seksualitet på en mangfoldig og inkluderende måte, bl.annet gjennom utallige forelesninger og foredrag.» 100px|bottom1890–1960«Byens mest kjente danseskolegründer»2022 «Hun hadde studert dans ved Emilie Walboms danseinstitut i København.» [...] «Senere hadde hun et titalls utenlandsopphold for å lære nye danser og teknikker som hun tok med seg hjem. Hun samarbeidet også med flere andre som drev danseundervisning, som Hansia Døsen. Alma Christensen ble formann i Yrkeskvinners Klubb, tilsluttet Norges Yrkeskvinners Landsforbund, som skulle bedre yrkeskvinnenes stilling i arbeidslivet. Hun ble en institusjon i byen på danseområdet.» Anne B. Ragde 100px|bottom 1957–              «Prisbelønt forfatter med tydelige kvinneportretter»2023 «Ragde har mottatt en rekke priser for bøkene sine, blant annet: Brageprisen, Trondheim kommunes kulturpris, Kulturdepartementets fagbokpris, Riksmålsforbundets litteraturpris, Bokhandlerprisen, Den norske leserprisen og Årets Trønder.» Anne-Kathrine Parow 100px|bottom 1933–2001«Var Trondheims første kvinnelige ordfører»2021«Etter årene som ordfører, gikk hun over i stillingen som kommunens kultursjef fram til 1992. I disse årene var hun en sterk pådriver for byggingen av byens nye kulturhus, Olavshallen.» Anne Krigsvoll 100px|bottom 1957–«Hun huskes for fantastiske kvinneroller både på scenen og filmlerretet»2023« I spillefilmen Kvinner i for store herreskjorter overbeviste hun som rørende omsorgsfull reserve-mor og -bestemor til en nyfødt, med både Kanonprisen og Amandaprisen som belønning. Fra før hadde hun to Heddapriser samt en Amandapris. Per Aabels Ærespris har hun også.»  100px|bottom 1913–2008«Lotten fra Hegra festning»2024«I 1965 ble Strømsheim hedret med Kongens fortjenstmedalje i gull «for sin innsats i krig og fred». Hun har også fått Krigsmedaljen, men 10 år etter sine mannlige medsoldater. At kvinnelige soldater deltok i reelle kamphandlinger var opprinnelig ingen del av den offisielle krigshistorien. Deltakermedaljen med rosett og en hel del andre utmerkelser har hun også mottatt.»  100px|bottom 1973–«Hun holder fanen med parolen ‹Kvinne Liv Frihet› høyt» 2023«Amini har opprettholdt sine kontakter med kvinne- og mennskerettighetsbevegelsen i Iran. Dette har vært viktig, da hun har bidratt mye med å dokumentere og løfte frem navnene på arresterte, henrettede og sårede i forbindelse med «Kvinne, liv, frihet»-protestene, som oppsto høsten 2022. Bakgrunnen  for protestene var at den kurdisk-iranske kvinnen Mahsa Jina Amini døde etter å ha vært i moralpolitiets varetekt.»   100px|bottom 1951–«Kvinneaktivist gjennom mer enn 50år»2023«Etter mer enn 50 år som kvinneaktivist, er Astri Holm fremdeles like glødende opptatt av kvinnespørsmål av alle slag, blant annet markeringen av 8. mars. Hun har vært en entusiastisk styreleder for Feministhuset i Trondheim (2021-2023) og har en stor kontaktflate.»  100px|bottom 1948–«En pionér i arbeidet for incestutsatte»2024«Som pensjonist fortsetter hun arbeidet for overgrepsutsatte og flyktninger, for feiringen av 8. mars og de andre aktivitetene i Feministhuset (der hun er styremedlem).»  100px|bottom 1878–1920«Pionér i organisering av kvinner i arbeiderbevegelsen»2023«Augusta Aasen endte sitt liv i Moskva, i forbindelse med en delagasjonsreise, der Einar Gerhardsen, Norges senere «landsfader» også var med. Hun døde da et fly havarerte på en flystripe, der hun var ivrig tilskuer. Hun ble truffet i nakken av flyets vinge. Hun er, som eneste norske, begravet ved Kremlmuren, blant revolusjonens martyrer.»  100px|bottom 1950–«Norges første professor i kvinnehelse»2022«Som ung lege ved Levanger sykehus møtte Berit Schei sitt første voldtektsoffer, ei forkommen tenåringsjente som ble fulgt dit av politiet. Litt senere ble hun kontaktet av kvinner som ville starte et Krisesenter på Innherred. De to episodene ble bestemmende for hennes videre valg.»  100px|bottom 1939–«I Folkets Hus fikk hun betegnelsen «merra i sjette»»2024«I 1977 ble hun valgt som leder i HK avdelingen i Trondheim og på hennes vakt opplevde  avdelingen en formidabel økning i medlemstallet. Kampen for likelønn sto fortsatt på dagsorden. Her fikk Brit støtte fra bl.a. malerne og elektrikerne. Men, «Jern og Metall» var betydelige sinker i saker om kvinnene rettigheter, ifølge Brit.» Catharina Meincke Lysholm 100px|bottom 1744–1815«Trondheims første kvinnelige reder»2023«Catharina Meincke Lysholm hadde født fem barn, og mistet to av dem, før hun ble enke bare 28 år gammel. Men sorgen over ektefellen (Broder Brodersen Lysholm) og de to døde småguttene tok ikke virkelysten fra henne.»  100px|bottom 1720–1786«Kjent for byggingen av vårt fornemste trepalé - Stiftsgården»2021«Som enke fra 1769 fortsatte Cecilie Christine Schøller sin manns omfattende næringsvirksomhet innenfor sagbruk og handel. Hun opprettholdt også ektefellens kontakt med «Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab» (DKNVS) og donerte store summer til selskapets virksomhet.»  100px|bottom 1929–1943«Livsglad jente som ble drept i Auschwitz bare 13 år gammel»2021«1995 ble det satt opp et minneskilt over henne på huset der familien bodde, på Museumsplass. I 1997 fikk hun sitt eget minnesmerke, en skulptur av en liten jente som sitter på en benk i parken ved barndomshjemmet.»  100px|bottom 1903–1992«Kunsthistoriker og prisbelønt forsker»2021«Ved nordvestre hjørne på søndre vestfronttårn er det en liten skulptur av Tulla Fischer. Fra bakken er den synlig bare for dem som vet akkurat hvor den sitter – trolig er dette en gest til kvinnen som aldri var redd for å bevege seg i høyden, og slik hjelpe sin mann som hadde sterkt utviklet høydeskrekk.»  100px|bottom 1929–«Overlevende fra Holocaust og et viktig tidsvitne»2023«I 1956 kom Notowicz seg ut av Ungarn. Hun reiste til Brasil, så til Israel. En dag kom «Tolly» inn på reisebyrået der hun jobbet. Han var født i Russland, et område som senere ble polsk, og hadde kommet til Trondheim i 1953. De giftet seg, og flyttet inn i en leilighet rett ved Trondheim Mekaniske Verksted (TMV) i 1969.»  100px|bottom 1917–2009«Aktiv motstandskvinne og pionérpedagog»2023 «Hun ble dradd inn i det kommunistiske motstandsarbeidet på heltid. Etter hvert fikk hun i oppdrag å organisere tverrpolitiske kvinnegrupper og ble også redaktør for den illegale avisa «Den norske kvinne» og involvert i redaksjonen av en annen illegal avis, «Kvinnefronten». Kvinneappararet, som hun sto i spissen for, mobiliserte mellom 20-30 % av det totale antall aktører i kommunistenes motstandsapparat.» Elise Ottesen-Jensen 100px|bottom 1866–1973«Journalist, sosialist og folkeopplyser i seksualitet»2021 «I 1958 ble Elise Ottesen-Jensen æresdoktor ved universitetet i Uppsala. Homofilisaken opptok henne også, men Nobels fredspris fikk hun aldri, selv om hun ble foreslått av flere svenske parlamentarikere.»  100px|bottom 1946–«En av Norges mest særpregede tekstilkunstnere»2023«I 1980 deltok hun på sin første utstilling, ved Vestlandske kunstindustrimuseum. [...] Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum har blant annet hatt to store retrospektive utstillinger med henne (1996/2006). I tillegg til å designe mønster for Alessi samt OL på Lillehammer i 1994, har arbeidene hennes blitt vist i München, Praha, Milano, Roma, New York, Stockholm og Taipei.» Elsa Laula Renberg 100px|bottom 1877–1931«Aktivist for samiske rettigheter i Norge og Sverige»2021«Hun var gift med Tomas Pettersen Toven. Han tok hennes etternavn etter bryllupet. De fikk seks barn, bare de fire yngste vokste opp. Hun døde av tuberkulose. Våren 2016 ble det avduket en statue av henne i Mosjøen, i byen der hun bodde på slutten av livet og er gravlagt. Hennes fødselsdag, 29.11, er offisiell samisk flaggdag.»  100px|bottom 1956–2011«Ga hiv-positive et ansikt»2024«Da Else Aasegg døde i 2011, hadde hun levd med HIV-smitten i mer enn 25 år. I begravelsen i Heimdal kirke ble hun varmt takket for sitt uredde engasjement for andre aids-syke, for sin ukuelige optimisme og livsglede – som varte livet ut.»  100px|bottom 1922–2009«Norges aller første kvinnelige universitetsrektor»2021«I 1961 ble Sivertsen professor i engelsk språkvitenskap, som den første kvinne i Norge på feltet. På fritida var hun aktiv i Lotte-bevegelsen, både lokalt og nasjonalt. Hun var også ofte å se på tur i marka i sin velkjente fjellanorakk.» 100px|bottom1862–1952«Kjent som Norges fremste gyllenlærmester»2023«Av hennes verk finnes 75 stoler fortsatt i Trondheim, blant annet 18 stoler i Nidarosdomen, inkludert kongestol/dronningstol og bispestol. To vakre kirkestoler i Vår Frue Kirke. To stoler i Malvik kirke. Seks stoler står i Stiftsgården.» Fredrikke Marie Qvam 100px|bottom 1843–1938«Stifter av Norske Kvinners Sanitetsforening»2021«Historiker W. Keilhau skrev i 1915 om henne: «...den eneste norske politiker i dag, man kan betegne som en verdenshistorisk skikkelse».» Gerd Kjølaas 100px|bottom 1909–2000«‹Dansekunstnernes ærespris› er henne vel fortjent»2024« De siste år av sitt liv ble hun sittende i rullestol, men beholdt likevel sitt optimistiske sinn. Nesten 90 år gammel gav hun ut sin selvbiografi, Dans, ropte livet, på eget forlag. Gerd Kjølaas døde i januar 2000 i Oslo. Hun har fått en egen plass oppkalt etter seg ved Vulkan opp i Akerselva.»  100px|bottom 1903–1990«Fagforeningskvinne kjent fra fattigforsorgs-aksjonen i 1933»2021« I 1934 deltok hun i en studietur til Sovjetunionen sammen med andre fagorganiserte, men som eneste NKP-er. Trolig var det årsaken til at hun ble hentet fram på scenen på en fullsatt kjempestadion for å motta en gjev gave, en gammel fane fra revolusjonens første dager.»  100px|bottom 1978–«Prisbelønt feministisk prest og forfatter»2023«Hennes ønske er å fjerne kjønnsspesifikke begreper som far, sønn, herre og konge fra både gudsforståelsen og forkynnelsen, fra dåps- og vielsesritualet.» Gøril Kringen 100px|bottom 1972–«Kaptein på gull-laget som vant OL i Sydney»2024«En spiller med ekstrem vinnervilje, en innpisker og inspirator, stor i kjeften, aldri redd for å si ifra, den som prata mest på laget, men alltid på en positiv måte.» Hannah Ryggen 100px|bottom 1894–1970«Internasjonalt anerkjent billedvevkunstner»2021«"Den som lever på en stjerne" regnes blant hennes hovedverk. Det hang i vestibylen i høyblokka i Regjeringskvartalet og ble betydelig skadet da bomben eksploderte 22. juli 2011. Ryggens billedtepper er sterkt preget av hennes samfunnssyn, av hennes glødende antifascisme og antimilitarisme.»  100px|bottom 1970–«Stjernekokk med egen matfilosofi»2024«Bjerkan har fått flere priser for sine gourmetkunster: I 2019 fikk Credo sin første stjerne fra Michelin, i 2015 ble innehaveren kåret til årets kjøkkensjef, Ingridprisen har hun også fått.»  100px|bottom 1857–1940«Kjent for Promenadekafeen for kvinner og avholdsaktivister»2023«Promenadekaféen i Helene Adrésens tid fungerte som et sted for kvinner. Kvinneforeninger, med ulike hensikter og formål,  tilbrakte noen timer av dagen på kaféen, som regel i en kveldsstund. I tillegg var kaféen et yndet møtested  for idrettslag, spesielt dameavdelinger i klubber som Freidig, Vestbyen, Rapp og Brage.»  100px|bottom 1940–«Journalist, forfatter og pioner på mange områder»2024«Over 80 år gammel tok hun eksamen i muntlig fortelling ved Universitetet i Tromsø med toppkarakter og er nå aktiv i Midtnorsk Fortellerforum. Med dette har hun bidratt til å slå hull på alderismen. En kvinne til inspirasjon.»  100px|bottom 1876–1958«Kjempet mot tuberkulose og barnefattigdom»2024«Mange trodde at den myndige legen var sjefen over hele Lademoen. I praksis var hun kanskje også nettopp det: Ingeborg Aas blandet seg borti det meste som kunne føre til at kvinner og barn i bydelens trangbodde og dårlige leiligheter fikk bedre livsvilkår. »  100px|bottom 1894–1984«Fagforeningsleder og motstandskvinne»2021«Etter krigen fikk Ingeborg ingen hjelp fra det offentlige, først fra 1974 mottok hun krigsinvalidepensjon. Ingeborg var født i Bindal og vokste opp i en søskenflokk på ni. Som 19-åring kom hun til Trondheim og fikk først jobb i hermetikkindustrien før hun begynte å vaske på Jernbanen.»  100px|bottom 1877–1947«Trondheims første kvinnelige varebilsjåfør»2022«Hun var ei ekte torgkone med et ukuelig pågangsmot og humør. Hun kom fra Inderøy. Som nykonfirmert flytta hun til Trondheim og gifta seg tidlig. Ingeborg Nervik mista mannen sin i 1920. Hun ble hun sittende igjen med eneansvar for 8 barn.»  100px|bottom 1985–«Kjent journalist, samfunnsdebattant og påvirker»2023«'Til å gråte blod over…,' skrev Adresseavisens anmelder i 2017 da Ingeborg Senneset brakdebuderte med sin selvbiografiske sakprosabok: 'Anorektisk'. Aftenpostens anmelder var heller ikke i tvil: 'Et rop fra bunnen av helvetet'.» Inger Sitter 100px|bottom 1929–2015«Regnes blant Norges fremste billedkunstnere»2021«Fra 1981 til 1984 var Sitter professor ved Statens kunstakademi, og den første kvinnen i en slik posisjon. Kunstpolitisk var hun også aktiv og var med på å stifte Sosialistisk Kulturarbeiderlag i 1968. I 2010 ble hun utnevn til Kommandør av St. Olavs Orden, i 2011 fikk hun Norsk kulturråds ærespris – en i rekken blant svært mange æresbevisninger.» Ingrid Kristiansen 100px|bottom 1956–«En av Norges mestvinnende friidrettsutøvere gjennom tidene»2021«Hun konkurrerte tidlig med Grete Waitz, men de to stilte senere sjelden opp i samme løp. Ingrid har ofte kommet i skyggen av Grete, men hennes tider blant annet på maraton ble etter hvert betydelig bedre enn Gretes.»  100px|bottom 1972–«Ballettsjef ved Den Norske Opera & Ballett»2021«Som ballettsjef har Ingrid Lorentzen markert seg med en rekke suksessfulle bestillingsverk. Hun har revitalisert Nasjonalballetten og gjort ballettkunsten mer synlig i hele landet. Hun har også satset målrettet på kvinnelige koreografer.»  100px|bottom 1896–1973«Stifter og første leder av Trøndelag Vanførelag»2021«Julie var født i Steinsdalen i Osen, som barn av ugifte foreldre. Moren giftet seg senere og tok Julie med til Roan. Moren så tidlig at Julie hadde gode evner og sørget for at hun kom på skole. Hun skrev med blyanten i munnen, eller penneskaftet under haka og vant som 15-åring en førstepris i skjønnskrift på et Oslo-forlag.»  100px|bottom 1970–«Barnepsykolog med fokus på flyktningebarn»2022«Hennes mål er å viske ut det menneskefiendtlige skillet mellom «oss» og «dem». Hennes håp er at menneskerettighetene må godkjennes som et grunnprinsipp som gjelder for alle, både for flyktninger og fastboende.» Kristine Bonnevie 100px|bottom 1872–1948«Norges første kvinnelige professor»2022«Professoren var opptatt av mer enn fag. Hun var aktivt med i Kvindelige Studenters Sangforening, hun deltok i etableringen av et studenthjem for unge piker samt ulike spise- og møtesteder for byens mange studenter. Hun hadde også stor omsorg for egen familie. Da søsteren Honoria døde, flyttet hun inn i hennes hjem og overtok ansvaret for husholdet. »  100px|bottom 1906–1977«Pionér innen sosionomutdanningen i Norge»2023«Bye var en tydelig feminist og utrettelig når det gjadt å holde foredrag om kvinnenes stilling både i hjem og i samfunn. For å illustrere hva hun mente, hadde hun laget en serie med lysbilder som viste hvordan kvinnen ble brukt i missekonkurasser, reklame og så videre. Hun var den eneste rektor på sosialskole på nordisk plan som var sosialarbeider selv.»  100px|bottom 1988–2013«Ung politisk aktivist i LO, Rødt og Nei til EU»2023«Søsteren skriver om det store politiske potensialet Lise Lotte hadde. Hun var 19 år gammel da hun var med med på å starte opp ungdom mot EU i Trondheim, satt i styret i Nei til EU Trondheim, ble regionsekretær i Rød Ungdom Trondheim, var vara i bystyregruppen for Rødt fra 2011, leder for LOs ungdomsutvalg i Trondheim og ungdommens representant i styret i LO Trondheim. Og. Hun studerte samfunnsøkonomi ved NTNU.» Lise Skjåk Bræk 100px|bottom 1941–«Hjernen bak kvinnekuppet 1971 i Trondheim»2022«Før Venstre-landsmøtet i 1973 ble hun bedt om å lede en komite som skulle vurdere nye regler for valg av medlemmer til offentlige råd og utvalg. Men hennes forslag til endring ble ikke godt mottatt av partiledelsen. Hun mente at alle offentlige utvalg skulle bestå av minst 40 prosent av hvert kjønn. Intens «lobbing» førte til at forslaget fikk flertall. Trolig kan vi takke Lise Skjåk Bræk for at 40-prosent-regelen ble vedtatt som norsk norm noen år senere.» Liv Ullmann 100px|bottom 1938–«En av verdens fremste skuespillere og regissører»2021«Ullmann er født i Tokyo der faren jobbet fram til krigsutbruddet. Da flyttet familien til den norske basen Little Norway i Toronto. Faren døde i 1945, og moren reiste tilbake til Trondheim med Liv og hennes søster.»  100px|bottom 1978–«Trosser en kvinneundertrykkende kultur i Afghanistan»2022«Mariam Rasouli  er født i Afghanistan der hun bare fikk ni måneder skolegang. Hun ble giftet bort til en ukjent mann da hun var 12 år og etter flere aborter fikk hun en sønn da hun var 16.»  100px|bottom 1861–1948«Var Trondheims første kvinnelige lege»2021«Marie ble tidlig opptatt av kvinnesak, og som lege viste hun særlig omsorg for kvinner og barn fra dårlige kår. Ellers var hun sosialt aktiv i foreninger og klubber. Og glad i friluftsliv og toppturer, særlig i Vefsn-området der hun ferierte hver sommer.»  100px|bottom 1953–«Engasjert aktivist, forfatter og poet»2023«Hun har samarbeidet med Mari Boine, under navnet Mari Marion. De spilte innlands og utlands. Palmer har bidratt med mange gjenstander til Norsk Folkemuseum, blant annet en verktøykasse, som ble gravd ned i familien Palmers potetåker, med verdifulle saker, før tvangsevakueringen av Finnmark i 1944.» Marit Breivik 100px|bottom 1955–«Håndballstjerne og suksessrik landslagstrener»2023«I kjølvannet av de mange seirene mottok også treneren selv en lang rekke priser og utmerkelser av typen «Årets trener» (4 ganger), «Årets trønder» (2 ganger), «Årets navn» (VG), Olavstatuetten og Fredrikkeprisen – samt den gjeveste av dem alle: Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.» Marit Moum Aune 100px|bottom 1964–«Film- og teaterregissør med begge beina på bakken»2024«Skuespillerne beskriver Marit Moum Aune som et impulsivt, høylytt, ujålete og ærlig kraftsentrum, en som ser alle og er til å stole på, en lydhør og smart pedagog som inspirerer og får det beste ut av hver enkelt.»  100px|bottom 1875–1954«Bibliotekreformator, fredsaktivist og mangeårig leder for Norske Kvinners Sanitetsforening»2024«Gjennom hele krigen 1940–45 klarte NKS å bevare sin uavhengighet. [...] Martha Larsen Jahns truet okkupasjonsmyndighetene med å nedlegge hele organisasjonen dersom de blandet seg inn i NKS' arbeid.» May-Britt Moser 100px|bottom 1963–«Nobelprisvinner i medisin for sin forskning på hukommelse»2021«Moser har fått en lang rekke hedersbevisninger for sin forskning. Som første norske ble hun blant annet medlem av det amerikanske forskningsakademiet i 2014.»  100px|bottom 1889–1965«Politisk aktivist kjent som ‹Lekeplassenes mor›»2021«Edruskapssaken opptok henne også, og hun var en av pådriverne for opprettelsen av Bakklandet aldershjem.»  100px|bottom 1997–«Etisk hacker - bekjemper spredning av nakenbilder på nett»2022«Som norgesmester og dobbelt nordisk mester i kampsporten taekwondo, flere seire i internasjonale rankingstevner og som tidligere juniorlandslagsutøver, tåler hun en støyt. [...] I 2015, bare 18 år gammel, avvæpnet hun en mann som truet tilfeldige personer med machete på Torvet i Trondheim.»  100px|bottom 1874–1920«Mest kjent som ‹Piken fra apoteket›»2021«Løytnanten innrømmet etter hvert å ha prøvd å tiltvinge seg omgang med jenta på apoteket – og fikk 30 dagers festningsarrest. Men Minda måtte slite med skammen. Hun fikk ikke jobb. Ingen ville ansette en som henne. Som 20-åring gikk hun ombord i et emigrantskip til Chicago.» Olga Topp 100px|bottom 1872–1961«Hjorten revy- og varietéteater og Britannia hotell»2021«Topp hadde en rekke tillitsverv, bl.a. i Hotell- og restaurantfagets kvinneforening, Trondhjems og omegns hotell og restaurantforening samt Nordenfjeldske Hotell- og Restaurantforening som ga henne en æresmedalje.»  100px|bottom 1904–1995«Leder av Trøndelag Mødrehygienekontor fra 1934 til 1941»2024«I løpet av 1941 ble alle mødrehygienekontorene i landet stengt og lagrene av prevensjonsmidler brent. Prevensjon og abort var nærmest forbudt av landets nye myndigheter. Ragna Gundersen mistet jobben, men ikke lysten til å jobbe. Hun støttet motstandsbevegelsen og distribuerte bl.a. illegale aviser i støvlettene sine.»  100px|bottom 1963–«Internasjonalt kjent operasangerinne og operasjef»2023«Kontakten med Trondheim og Trøndelag har vært viktig for Randi Stene. I 2000 var hun med på urframføringen av operaen «Hjerter Dame» av Bertil Palmar Johansen og Cecilie Løveid, i rollen som Victoria Bachke. Begivenheten fant selvfølgelig sted på Ringve. To år senere tok hun initiativ til festivalen «Sommersang på Ringve» som ble gjentatt åtte somre på rad.» Reidun Aune 100px|bottom 1915–2004«Kulturformidler og aktivist i Trondheim»2021«Under krigen deltok Reidun i motstandsbevegelsen, og fungerte blant annet som kurer, en gang på sparkstøtting fra Trondheim til Steinkjer.» Rita Ottervik 100px|bottom 1966–«Trondheims lengstsittende ordfører noensinne»2021«Som ordfører er Ottervik kjent for å være godt forberedt, seriøs og ryddig, og hun er respektert av politiske motstandere. Ute i byen er hun også en kjent skikkelse for små og store, og mange setter stor pris på kommunens synlige og klarttalende førstedame, særlig når det kommer til rot i egne rekker.»  100px|bottom 1875–1939«Utholdenhetsrekord som telegrafistinne»2024«I Kvinnelige Telefonisteres Forening la Signe Gärtner ned mye arbeid. Som takk og anerkjennelse for dette ble hun utnevnt til foreningens æresmedlem. Hun var foreningens eneste æresmedlem, i følge dødsannonsen i 1939.» Signe Swensson 100px|bottom 1888–1974«Trøndelags første valgte kvinne på Stortinget»2022«Signe Swensson, som vokste opp i et kjøpmannshjem i Kongens gate i Trondheim, tok mange utradisjonelle valg. I en periode jobbet hun som fiskerilege på Titran og Halten, senere i en tilsvarende stilling i Skrova i Lofoten. Etter krigen bestyrte hun blant annet en poliklinikk for veneriske sykdommer ved sykehuset i Trondheim.» Sigrid Undset100px|bottom1882–1946«Forfatter og mottaker av Nobelprisen i litteratur»2021«Undset markerte seg tidlig som en stor kritiker av Hitler, nazismen og behandlingen av jødene. Like etter invasjonen i 1940 valgte hun å forlate landet, og dro til USA der hun jobbet hardt for Norges sak.»  100px|bottom 1901–1953«Forfatter, skuespiller og motstandskvinne»2021«I 1942 ble ektefellen Ole Karlsen skutt av tyske soldater, selv ble hun pågrepet og sendt til konsentrasjonsleiren Ravensbrück. Leiroppholdet ødela helsen hennes og i 1952 dro hun til Moskva for å få medisinsk hjelp. Der døde hun året etter.»  100px|bottom 1848–1917«Teatersjef ved Trondhjems Nationale Scene»2021«Etter årene i Trondheim ble hun sjef for et nytt teater i Stavanger der hun også gjorde stor lykke før sykdom rammet. Hun døde 69 år gammel.» 100px|bottom 1845–1935«Kvinnesakskvinne, skolestyrer og politiker»2021«Som kvinnesakskvinne var Thora kjent som en slagferdig og humørfylt debattant. Flere ganger var hun utsending fra Trondhjems Kvinnesagsforening og Trondhjems Kvinneråd. Som 84-åring i 1929 deltok hun i sin siste store demonstrasjon, mot at Trondhjem skulle skifte navn til Nidaros.» Trine Haltvik 100px|bottom 1965–«En av Norges fremste håndballspillere gjennom tidene»2021«Etter årene i Byåsen IL, ble hun spillende assistenttrener for elitelaget i Selbu, og senere trener for det norske jentelandslaget.»  100px|bottom 1873–1964«Var med på å modernisere fødselsomsorgen i Trondheim»2021«Valentine ble også kjent under navnet Tante Tina. Hun var eldst i en søskenflokk på ti. Faren var militærlege.»  100px|bottom 1958–«Solidaritetsarbeider og tidligere leder av Palestinakomiteen»2023«I Trondheim har Aarethun jobbet flere steder: Blant annet ved NTNU, ordførerens kontor, samt Ressurssenter om vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging. Hun har også engasjert seg i kulturutvekslingsprosjekter mellom Palestina og Norge.»  100px|bottom 1897–1963«Kjent som grunnlegger av Ringve museum»2021«Victoria Bachke var en karismatisk og fargerik person som det knytter seg mange fornøyelige historier til. Lite i disse anekdotene lar seg verifisere, men at hun gjorde sterkt inntrykk på alle som møtte henne, er det ingen tvil om.»  100px|bottom 1942–«Anerkjent harpespiller i verdensklasse»2022«Hun har gitt ut to soloplater og deltatt i innspillinger som del av ulike orkester. Willy Postma holdt sist en solokonsert i juni 2021. Willy Postma er i dag norsk statsborger og mangeårig vinterbader i Hostonvatnet. Hun er Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.»

 Kjelder 

Denne artikkelen bygger på «Wall of Feminism» frå , den 4. februar 2025.

Kategori:Kvinnehistorie
Kategori:Liste over kvinner
Kategori:Trondheim
Kategori:Feminisme i Noreg