Himmellekam

Himmellekamar er objekt i verdsrommet, slik som til dømes sola, månen, stjerner og planetar.

 Lekamar i solsystemet Ekstrasolar Enkle lekamar Samansette lekamar Utstrekte lekamarSolsystemet
 Kjempeplanet
 Gasskjempe
 Iskjempe
 Heliosfære
 Oortskya
 Meteoroide
 Mikrometeoroide
 Meteor
 Bolide
 Månar
 Småplanetar 
 Asteroidar
 Dvergplanetar
 Månar
 Binære
 Planetar
 Ringsystem
 Transneptunsk objekt
 Smålekam
 Kometar
 Planetesimal
 Kontaktbinær
 Sola

Planetar
 Merkur
 Venus
 jorda – månen
 Mars – månar
 Jupiter – månar
 Saturn – månar
 Uranus – månar
 Neptun – månar

Dvergplanetar
 Pluto – månar
 Eris – Dysnomia
 Ceres
 Makemake
 Haumea – månar
 Andre

Småplanetar
 Vulkanoidar
 Apohelar
 Jordnære asteroidar
 Arjunaer
 Atenar
 Apolloar
 Amorar
 Mars-kryssarar
 Asteroidebelte
 Hungariaer
 Phocaeaer
 Nysaer
 Alindaer
 Hildaer
 Pallas
 Mariaer
 Koronis
 Eos
 Themis
 Griquas
 Cybeler
 Trojan-asteroidar
 jordtrojanar
 Marstrojanar
 Jupitertrojanar
 Neptuntrojanar
 Kentaurar
 Damokloidar
 Kuiperbeltet
 Klassiske kuiperbelteobjekt (cubewanoar)
 Resonante transneptunske objekt
 Plutinoar (2:3)
 Twotinoar (1:2)
 Spreidd skive-objekt
 E-SDOar
 SednoideExoplanetar
 Khthonisk 
 Jordanalog
 Eksentrisk jupiter
 Varm jupiter
 Varm neptun
 Interstellar
 Hav 
 Pulsarplanet
 Superjord
 Trojansk 

Brune dvergar
 Typar
 M  L  T  Y
 Sub-brun dverg

Stjerner
 Stjerneklassifikasjon
 Stjernepopulasjon 
 Sær stjerne
 Stjerneutvikling
 Variabel stjerne
 Kompakt stjerne

Etter luminositet / utvikling
 Protostjerne
 Ungt stjerneobjekt
 Før-hovudseriestjerne
 Hovudserien
 Subdverg
 Subkjempe
 Kjempe
 Raud / Blå kjempe
 Lys kjempe
 Superkjempe
 Raud / Blå
 Hyperkjempe
 Kompakt stjerne

Kompakte stjerner
 Svart hòl
 Stellart
 Mellommassivt
 Supermassivt
 Gammaglimt
 Nøytronstjerne
 Magnetar
 Pulsar
 Preonstjerne 
 Kvarkstjerne 
 Kvit dverg
 Svart dverg 

By Sære stjerner
 A-type
 Sær  Metallisk
 Barium
 Blå etternølar
 Karbon
 P Cygni
 S-type
 Skal
 Wolf–Rayet

Variable - ytre 
 Roterande
 Alpha2 CVn
 Ellipseforma
 Formørkande variabelstjerne
 Algol
 Beta Lyrae
 W Ursae Majoris

Variable – indre
 Pulserande
 Kefeide
 W Virginis
 Delta Scuti
 RR Lyrae
 Mira
 Halvregulær
 Irregulær
 Beta Cephei
 Alpha Cygni
 RV Tauri
 Eruptive variable
 Flarestjerne
 T Tauri
 FU Orionis
 RCr Borealis
 Lysande blå
 Kataklysmisk
 Symbiotisk
 Dvergnova
 Nova
 Supernova
 Type: Ia   Ib/c  II
 Hypernova
 Gammaglimt

Etter spektralklasse
 O 
 B 
 A 
 F 
 G 
 K 
 M System
 Planet
 Stjerne
 Stjerner generelt
 Dobbeltstjerne 
 Trippelstjerne
 Høgare orden

Dobbeltstjerner
 Etter observasjon
 Optisk
 Visuell
 Astrometrisk
 Spektroskopisk
 Formørkande
 Nære dobbeltstjerner
 Frittliggande
 Delvis frittliggande
 Kontakt
 Røntgen
 Burster

Stjernegrupper
 Stjernehop
 Stjernekoalisjon
 Open
 Kule
 Hyperkompakt
 Stjernebilete
 Asterisme

Galaksar
 Galaksar generelt
 Hopar
 Superhop
 Etter komponent
 Bul
 Spiralarm
 Tynn skive
 Tjukk skive
 Halo
 Korona
 Etter morfologi
 Spiral
 Stavspiral
 Linseforma
 Elliptisk
 Ring
 Irregulær
 Etter storleik
 cD-galakse
 Enorm ellipse
 Dverg
 Etter type
 Starburst
 Mørk
 Aktiv
 Radio
 Seyfert
 Kvasar
 BlasarSkiver og media
 Interplanetarisk
 Støvsky
 Materie
 Magnetfelt
 Stjerneskive
 Akkresjon
 Sirkumstellar
 Protoplanetarisk
 Fragment
 Interstellar
 Sky
 Materie
 Intergalaktisk
 Støv
 Materie
Gasståker
 Stråling
 Planetarisk
 Supernovarest
 Pulsarvindtåke
 H II-region
 Refleksjon
 Mørk tåke
 Molekylsky
 Bok-kule
 Proplyd
 H I-region
Kosmisk skala
 Kosmisk bakgrunnsstårling
 Kosmisk streng 
 Mørk materie 
 MACHO
 WIMP
 Domenevegg 
 Støv
 Filament
 Tomrom

 Kjelder 

Bakgrunnsstoff

 SkyandTelescope.com SkyChart