Virussjukdom

Ein virussjukdom (eller virusinfeksjon) oppstår når patogene virus trengjer inn i kroppen til ein organisme. Denne artikkelen drøfter virusa med størst klinisk relevans. Ei rekkje virus kan føre til infeksjonssjukdommar.

 Strukturelle kjenneteikn 
Grunnleggande strukturelle kjenneteikn som genomtype, forma på virionet og replikasjonsområde plar å vere nokså like blant virusartar i same familie. Det finst 21 virusfamiliar som er kjend for å valde sjukdom hjå menneske.

Det finst fem dobbelttråda DNA-familiar: tre av desse er membranlause (adenovirus, papillomavirus og polyomavirus), medan to av dei har ein ytre virusmembran (herpesvirus og poxvirus). Dei tre som er membranlause har ikosahedrale nukleokapsidar.

Det finst éin familie med delvis dobbelttråda DNA-virus kjend som hepnavirus. Desse virusa har ein ytre virusmembran.

Det finst éin familie med enkelttråda DNA-virus kjend som parvovirus. Desse virusa er membranlause.

Det finst sju positive enkelttråda RNA-familiar: tre av desse er membranlause (astrovirus, calicivirus og picornavirus), medan fire av dei har ein ytre virusmembran (coronavirus, flavivirus, retrovirus og togavirus). Dei tre som er membranlause har ikosahedrale nukleokapsidar.

Det finst seks negative enkelttråda RNA-familiar: arenavirus, bunyavirus, filovirus, influensavirus, paramyxovirus og rhabdovirus. Alle desse har virusmembran og spiralforma (heliske) nukleokapsidar.

Det finst éin familie med dobbelttråda RNA-genom kjend som reovirus.

Det finst òg eit virus som førebels ikkje er tilknytt noka familie, hepatitt D-virus, men som i stor grad skil seg frå dei andre virusfamiliane som råkar menneske.

Det finst éin familie og éi slekt av virus som smittar menneske og som ikkje er kjend for å valde sjukdom, nemleg familien anellovirus og slekta dependovirus. Begge desse taksa er enkelttråda DNA-virus og er membranlause.

 Nyttige tommelfingerreglar 
Det finst ulike tommelfingerreglar for dei familiane som råkar menneske. Desse kan vere nyttige for legar, mikrobiologar og virologar.

Av regel plar DNA-virusa å dele seg inni cellekjerna (nukleus), medan RNA-virusa delar seg i cytoplasma. Det finst unnatak: DNA-virusa poxvirus delar seg i cytoplasma, medan RNA-virusa influensavirus og hepatitt D-virus delar seg inni cellekjerna.

Fire familiar har segmenterte genom: bunyavirus, influensavirus, arenavirus og reovirus. Alle desse er RNA-virus.

Tre familiar blir spreidde nesten utelukkande av leddyr: bunyavirus, flavivirus og togavirus. Somme reovirus blir også spreidde frå leddyra sine vektorar. Alle desse er RNA-virus.

Berre éin virusfamilie med virusmembran er kjend for å valda gastroenteritt, nemleg coronavirus. Alle dei andre virusa som valdar gastroenteritt er membranlause.

+ Samanlikning av klinisk viktige virusfamiliar og -artar Familie Baltimore-gruppe Viktige artar Membran Forma på virionet Replikasjonsområde Adenoviridae Gruppe I Adenovirus membranlaus ikosahedral nukleus Herpesviridae Gruppe I Herpes simplexvirus type 1, herpes simplexvirus type 2, varicella-zostervirus, Epstein-barr-virus, humant cytomegalovirus, Kaposis- sarkom-assosiert herpesvirus 8 membran kompleks nukleus Papillomaviridae Gruppe I Humant papillomavirus membranlaus ikosahedral nukleus Polyomaviridae Gruppe I BK-virus, JC-virus membranlaus ikosahedral nukleus Poxviridae Gruppe I Koppar (Variola major og Variola minor) membran kompleks cytoplasma Hepadnaviridae Gruppe VII Hepatitt B-virus membran ikosahedral nukleus Parvoviridae Gruppe II Humant bocavirus, parvovirus B19 membranlaus ikosahedral nukleus Astroviridae Gruppe IV Humant astrovirus membranlaus ikosahedral cytoplasma Caliciviridae Gruppe IV Norwalk-virus membranlaus ikosahedral cytoplasma Picornaviridae Gruppe IV Coxsackievirus, hepatitt A-virus, poliovirus, rhinovirus membranlaus ikosahedral cytoplasma Coronaviridae Gruppe IV SARS-coronavirus membran spiralforma cytoplasma Flaviviridae Gruppe IV Hepatitt C-virus, gulfeber-virus, denguevirus, vestnilvirus (vestnilfeber) membran ikosahedral cytoplasma Togaviridae Gruppe IV Rubellavirus membran ikosahedral cytoplasma Hepesviridae Gruppe IV Hepatitt E-virus membran ikosahedral cytoplasma Retroviridae Gruppe VI Menneskeleg immunsviktvirus (HIV) membran ikosahedral nukleus Orthomyxoviridae Gruppe V Influensavirus membran spiralforma nukleus Arenaviridae Gruppe V Guanaritovirus, Juninvirus, Lassavirus, Machupovirus, Sabiavirus membran spiralforma cytoplasma Bunyaviridae Gruppe V Congo-CHF-virus membran spiralforma cytoplasma Filoviridae Gruppe V Ebolavirus, Marburgvirus membran spiralforma cytoplasma Paramyxoviridae Gruppe V Meslingvirus, kusmavirus, parainfluensavirus, Respiratorisk syncytialvirus, Humant metapneumovirus, Hendravirus, Nipahvirus membran spiralforma cytoplasma Rhabdoviridae Gruppe V Rabiesvirus membran spiralforma, prosjektilforma cytoplasma Ikkje tilordna Gruppe V Hepatititt D membran sfærisk nukleus Reoviridae Gruppe III Rotavirus, Orbivirus, Coltivirus, Bannavirus membranlaus ikosahedral cytoplasma

 Kliniske kjenneteikn 
Dei kliniske kjenneteikna ved virusinfeksjon kan variere monaleg blant artar i same familie.

 Type Familie Smitteveg Sjukdommar Behandling Førebygging Laboratoriediagnostikk Adenovirus Adenoviridae dråpesmitte
 fekal-oral smitte
 venerisk smitte
 direkte kontaktsmitte (okulære infeksjonar) akutt og febril faryngitt
 faryngokonjunktival feber
 epidemisk keratokonjunktivitt
 infantil gastroenteritt ingen vaksine
 handvask
 dekke til munn ved hoste/nys
 unngå nærkontakt med folk som er smitta virusnøytralisering
 hemagglutinasjonstest
 ELISA Coxsackievirus Picornaviridae 
 fekal-oral smitte
 dråpesmitte hand-, fot- og munnsjukdom
 aseptisk meningitt
 hjarteposebetennelse
 hjartemuskelbetennelse ingen handvask
 dekke til munn ved hoste/nys
 unngå kontaminert mat/vatn
 betra sanitasjon cellekultur, antistoffdeteksjon Epstein-Barr-virus Herpesviridae spytt infeksiøs mononukleose
 Burkitts lymfom
 Hodgkins lymfom
 nasofarynkskreft ingenunngå nærkontakt med folk som er smitta antistoffdeteksjon
 immunfluorescens
 ELISA
 nukleinsyreanalyse Hepatitt A-virus Picornaviridae fekal-oral smitte akutt hepatitt Immunglobulin (posteksponeringsprofylakse) vaksine
 unngå kontaminert mat/vatn
 betra sanitasjon antistoffdeteksjon Hepatitt B-virus Hepadnaviridaekroppsvæsker akutt hepatitt
 kronisk hepatitt
 levercirrhose
 hepatocellulært karsinomimmunglobulin
 adefovir
 entekavir
 pegylert interferon α-2
 lamivudin vaksine
 immunglobulin (perinatal profylakse og posteksponeringsprofylakse)
 unngå delte nåler/sprøyter
 sikkert samleie virusantigendeteksjon
 antistoffdeteksjon
 nukleinsyreanalyse Hepatitt C-virus Flaviviridae blod
 seksuell kontakt akutt hepatitt
 kronisk hepatitt
 levercirrhose
 hepatocellulært karsinom pegylert interferon α-2
 Ribavirin unngå delte nåler/sprøyter
 sikkert samleie antistoffdeteksjon
 nukleinsyreanalyse Herpes simplexvirus type 1 Herpesviridae direkte kontaktsmitte
 spyttprimær HSV-1-infeksjon
 (gingivostomatitt hjå barn, tonsillitt og faryngitt hjå vaksne, keratokonjunktivitt)
 latent HSV-1-infeksjon (herpes labialis, forkjølingssår) acyklovir
 famciklovir
 foskarnet/foscarnet
 penciklovir unngå nærkontakt med lesjonar
 sikkert samleieimmunfluorescens
immunperoksidase
 nukleinsyreanalyse Herpes simplexvirus type 2 Herpesviridae seksuell kontakt
 vertikal smitteoverføring primær HSV-2-infeksjon
 latent HSV-2-infeksjon
 aseptisk meningitt acyklovir
 famciklovir
 foskarnet/foscarnet
 penciklovir
 cidofovir unngå nærkontakt med lesjonar
 sikkert samleie cellekultur
immunfluorescens
immunperoksidase
 nukleinsyreanalyse Cytomegalovirus Herpesviridae kroppsvæsker
 vertikal smitteoverføringinfeksiøs mononukleose
cytomegaloinfeksjon ganciklovir
 cidofovir
 foskarnet/foscarnet handvask
 unngå delt mat/drikke
 sikkert samleie antistoffdeteksjon og nukleinsyreanalyse Humant herpesvirus 8 Herpesviridae kroppsvæsker Kaposis sarkom
 multisentrisk Castlemans sjukdom
 primært effusjonslymfom mange behandlingar er førebels i evalueringsstadiet unngå nærkontakt med lesjonar
 sikkert samleie nukleinsyreanalyse og antistoffdeteksjon Menneskeleg immunsviktvirus (HIV) Retroviridae seksuell kontakt
 blod
 brystmjølk
 vertikal smitteoverføringPådregen immunsviktsjukdom (AIDS) Behandling av HIV/AIDS zidovudin (perinatalt)
 screening for blodprodukt
 unngå delte nåler/sprøyet
 sikkert samleie nukleinsyreanalyse
 p24
 antistoffdeteksjon Influensavirus Orthomyxoviridae dråpesmitte influensa
 (Reyes syndrom) amantadin
 rimantadin
 zanamivir
 oseltamivir vaksine
 handvask
 dekke til munn ved hoste/nys
 unngå nærkontakt med folk som er smittahemagglutinasjonstest
 antigendeteksjon Meslingvirus Paramyxoviridae dråpesmitte meslingar
 postinfeksiøs encefalomyelitt ingen vaksine
 karantene
 unngå nærkontakt med folk som er smitta antistoffdeteksjon Kusmavirus Paramyxoviridae dråpesmitte kusma ingen vaksine
 unngå nærkontakt med folk som er smitta antistoffdeteksjon Humant papillomavirus Papillomaviridae direkte kontaktsmitte
 seksuell kontakt
 vertikal smitteoverføring virusvorter (vanlege vorter, flate vorter, fotsåle, kjønnsvorte, laryngeal papillomatose, epidermodysplasia verruciformis) 55+ (hender/føter) 30+ (anogenital/orale/laryngeale/respiratoriske)
 malignitetar for somme artar (cervikalt karsinom, plateepitelkarsinom) flytande nitrogen
 laservaposering
 cytotoksiske kjemikaliar
 interferon
 cidofovir vaksine
 unngå nærkontakt med lesjonar
 sikkert samleie visuell inspeksjon
 antigendeteksjon
 nukleinsyreanalyse Parainfluensavirus Paramyxoviridae dråpesmitte falsk krupp
 lungebetennelse
 bronkiolitt
 forkjøling ingen handvask
 dekke til munn ved hoste/nys antistoffdeteksjon Poliovirus Picornaviridae fekal-oral poliomyelitt ingen vaksine
 unngå kontaminert mat/vatn
 betra sanitasjon antistoffdeteksjon Rabiesvirus Rhabdoviridae spytt
 dråpesmitte rabies posteksponeringsprofylakse vaksine
 unngå rabiate/fanatiske/rasande dyr histologi (postmortem) Respiratorisk syncytialvirus Paramyxoviridae dråpesmitte
 direkte kontaktsmitte bronkiolitt
 lungebetennelse
 influensaliknande sjukdom
 alvorleg bronkiolitt med lungebetennelse (ribavirin) handvask
 unngå nærkontakt med folk som er smitta
 palivizumab i høgrisikopasientar
 dekke til munn ved hoste/nys antistoffdeteksjon og antigendeteksjon Rubellavirus Togaviridae dråpesmitte Raude hundar
 medfødd rubellasyndrom ingen vaksine
 unngå nærkontakt med folk som er smitta antistoffdeteksjon Varicella zostervirus Herpesviridae direkte kontaktsmitte
 dråpesmitte vasskoppar
 helveteseldVaricella:
 acyklovir
 famciklovir
 valacyklovir
Zoster:
 acyklovir
 famciklovirVaricella:
 vaksine
 varicella-zoster immunglobulin
 unngå nærkontakt med folk som er smitta
Zoster:
 vaksine
 varicella-zoster immunglobulin cellekultur
 antigendeteksjon og nukleinsyreanalyse

 Diagnose og behandling 
Klinisk presentasjon med muskel- og leddsmerte, feber, utslett og svolne lymfeknutar kan tyda på virusinfeksjon. Laboratoriediagnostikk er ikkje naudsynleg for å avdekke infeksjon, sidan det ikkje er noko auking av kvite blodlekamar. Ved mistanke kan det likevel avdekke bakterieinfeksjonar. Virus har vanlegvis ei avgrensa levetid, så behandlinga plar å vere symptomatisk kombinert med antipyretika og analgetika.

 Kjelder 
Denne artikkelen bygger på «Viral disease» frå ,  den 18. mars 2015.  


Kategori:Patogene mikrobar